ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2026 року 
м. Київ
справа №392/271/24
адміністративне провадження № К/990/7905/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
cудді-доповідача - Радишевської О.Р.,
суддів - Смоковича М.І., Мацедонської В.Е.,
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу № 392/271/24
за позовом ОСОБА_1 до старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділку поліції № 1 (місто Мала Виска) Новоукраїнського районного відділку поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області - Лисенка Павла Павловича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, провадження в якій відкрито,
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025, постановлену у складі: судді-доповідача Чепурнової Д.В., суддів: Іванова С.М., Сафронової С.В.,
УСТАНОВИВ:
І. Обставини справи
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділку поліції № 1 (місто Мала Виска) Новоукраїнського районного відділку поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області - Лисенка Павла Павловича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з вимогою:
- скасувати постанову про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАА № 991897, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись із прийнятим судом першої інстанції рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.12.2024 визнано неповажними наведені позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення; апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 залишено без руху. Запропоновано скаржникові в десятиденний строк усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подання до суду: (1) документу про сплату судового збору; (2) клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням інших поважних підстав його пропуску та наданням доказів на їх підтвердження.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення; відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 на підставі пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Як зазначив суд апеляційної інстанції, рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 було вручено позивачеві 09.10.2024, тоді як апеляційну скаргу позивач подав 29.11.2024, тобто з пропуском передбаченого у статті 286 КАС України десятиденного строку на апеляційне оскарження.
Оцінюючи посилання позивача на помилкове оскарження рішення суду першої інстанції до Кропивницького апеляційного суду, суд апеляційної інстанції зауважив, що ці обставини не належать до тих, що об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду.
Суд апеляційної інстанції зазначив, що положення статей 20 та 23 КАС України чітко визнають предметну та інстанційну підсудність адміністративних справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.
Суд апеляційної інстанції також урахував, що апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційного суду позивач подав 08.11.2024 - також із пропуском установленого у статті 286 КАС України строку на апеляційне оскарження.
Констатувавши, що інших підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження апелянт не зазначив, суд апеляційної інстанції відмовив у відкритті апеляційного провадження відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України (якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними).
ІI. Провадження в суді касаційної інстанції
Уважаючи судове рішення суду апеляційної інстанції таким, що ухвалене з порушенням вимог процесуального закону, позивач подав касаційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження і направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
На обґрунтування вимог касаційної скарги позивач зазначив, що суд апеляційної інстанції неправильно оцінив ті факти й обставини, що були зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Позивач зауважує, що строк на апеляційне оскарження був пропущений ним з об`єктивних і поважних причин. Так, копію рішення суду першої інстанції від 01.08.2024 позивачу було вручено лише 09.10.2024, тобто вже за межами установлених в КАС України строків на апеляційне оскарження.
18.10.2024 позивачем було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження до Маловисківського районного суду Кіровоградської області, проте станом на 08.11.2024 вказану заяву не було розглянуто.
У подальшому позивач звернувся з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження до Кіровоградського апеляційного суду, від якого 21.11.2024 надійшла відповідь з роз`ясненням про необхідність звернення до Третього апеляційного адміністративного суду.
29.11.2024 позивач звернувся з апеляційною скаргою до Третього апеляційного адміністративного суду.
Позивач наголошує, що всі його дії демонструють те, що він робив усе від нього залежне, аби не порушити строків, визначених КАС України. Водночас, не маючи коштів для оплати послуг адвоката, не маючи офіційних доходів за 2024 рік, йому довелося багато часу витратити на вивчення законів, освоєння комп`ютерної техніки, програм оформлення документів, друку, оплат тощо.
Відповідач у відзиві на касаційну скаргу зазначив, що судом апеляційної інстанції повно та всебічно встановлено обставини, що мали значення для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, і правильно застосовано норми процесуального права, у зв`язку з чим підстав для скасування його судового рішення немає.
Касаційна скарга надійшла до Суду 25.02.2025. За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Радишевській О.Р., суддям Смоковичу М.І., Мацедонській В.Е.
Ухвалою Суду від 07.05.2025 відкрито касаційне провадження за цією вказаною скаргою.
ІІІ. Джерела права
Згідно з частиною першою статті 293 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина третя статті 295 КАС України).
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено у статті 286 КАС України.
Частиною першою статті 286 КАС України передбачено, що адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини першої статті 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289, 289-5 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.
Згідно з частиною четвертою статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею [у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності], можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з частиною п`ятою статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету -рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Відповідно частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є:
- день вручення судового рішення під розписку;
- день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. 
IV. Позиція Верховного Суду
У цій справі суд апеляційної інстанції відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки вважав, що апеляційну скаргу подано за межами строків, визначених у статті 286 КАС України, за відсутності підстав, які б свідчили, що пропуск строку був пов`язаний з поважними причинами.
Щодо тривалості строку на апеляційне оскарження, початку його перебігу та підстав поновлення, Суд зазначає таке.
Предметом цієї справи є постанова у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.
Справи, предметом яких є указані постанови, розглядаються з особливостями, передбаченими статтями 271, 286 КАС України. Суть цих особливостей (у контексті вимог касаційної скарги) полягає у тому, що такі справи судом вирішуються у десятиденний строк, а за наслідками судового розгляду відразу проголошується повне судове рішення (без можливості відкласти складання його повного тексту, як це передбачено частиною третьою статті 243 КАС України), і саме з дня проголошення рішення суду у таких справа починає відлік встановлений у частині четвертій статті 286 КАС України десятиденний строк на його апеляційне оскарження.
Отже, у справах стосовно рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності КАС України встановлено спеціальний строк на апеляційне оскарження судових рішень (десять днів) і безальтернативний порядок його обчислення (з дня проголошення судового рішення), що виключає можливість застосування частини другої статті 295 КАС України щодо обов`язкового поновлення строку, якщо апеляційну скаргу подано протягом тридцяти (а в цій справі - десяти) днів з дня вручення повного рішення суду.
Водночас оскільки стаття 286 КАС України не містить застережень щодо неможливості поновлення вказаного строку на апеляційне оскарження (не встановлює присічного строку, як наприклад, частина п`ята статті 270 КАС України), пропущений строк на апеляційне оскарження рішень судів, ухвалених з особливостями, установленими статтею 286 КАС України, може бути поновлений у загальному порядку, передбаченому частиною третьою статті 295 КАС України, після надання судом оцінки поважності зазначених скаржником причин його пропуску.
Поважними причинами пропуску строку звернення визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Повертаючись до обставин цієї справи, Суд зазначає, що рішення суду першої інстанції було проголошено у відкритому судовому засіданні 01.08.2024 у повному обсязі (без відкладення складення повного тексту).
Отже, з урахуванням особливостей, установлених статтею 286 КАС України, це рішення могло бути оскаржене не пізніше 12.08.2024 (11.08.2024 - неділя). Як убачається з матеріалів справи, до суду апеляційної інстанції з відповідною скаргою відповідач звернувся тільки 29.11.2024, тобто за межами строку на апеляційне оскарження.
Оцінюючи обставини, на які позивач посилався як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, і які ним були повторені в касаційній скарзі, Судом з`ясовано таке.
Як убачається з матеріалів справи, позивач не був присутній під час розгляду справи в суді першої інстанції. Матеріалами справи також підтверджується, що суд першої інстанції не надсилав позивачеві копію рішення від 01.08.2024 в порядку, визначеному у статті 251 КАС України - до електронного кабінету, а в разі його відсутності - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Копію рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 було вручено позивачеві лише 09.10.2024, після того як позивач особисто звернувся до суду першої інстанції, що підтверджується розпискою від 09.10.2024 (а.с. 67).
18.10.2024 позивач звернувся до Маловисківського районного суду Кіровоградської області із заявою, у якій просив поновити та продовжити процесуальні строки для оскарження рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 в апеляційному порядку.
Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 22.10.2024 позивачеві було роз`яснено його право на звернення з апеляційною скаргою на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження до Третього апеляційного адміністративного суду.
08.11.2024 позивач звернувся до Кропивницького апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Листом від 14.11.2024 Кропивницький апеляційний суд повідомив позивача про повернення вказаних матеріалів без розгляду та роз`яснив йому, що апеляційні скарги на рішення суду у справах, розглянутих за правилами КАС України, розглядаються апеляційними адміністративними судами.
Зрештою, 29.11.2024 позивач оскаржив рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суд погоджується з тим, що ненадсилання позивачеві копії рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 у порядку, визначеному КАС України, загалом давало підстави для обчислення строку на апеляційне оскарження з дати фактичного вручення вказаного рішення - 09.10.2024.
Водночас, навіть якщо обчислювати передбачений статтею 286 КАС України десятиденний строк на апеляційне оскарження з 09.10.2024, він був істотно пропущений (більш ніж на 30 днів), адже до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою позивач звернувся тільки 29.11.2024.
Щодо посилань позивача на помилкове оскарження рішення суду першої інстанції спочатку безпосередньо до Маловисківського районного суду Кіровоградської області, а згодом - до Кропивницького апеляційного суду, то Суд зазначає, що оскарження судового рішення з порушенням правил інстанційності або предметної юрисдикції не перериває і не зупиняє встановленого у частині четвертій статті 286 КАС України десятиденного строку на апеляційне оскарження, а тому цю обставину суд має оцінювати в контексті причини, з яких позивач неправильно обрав суд та наступної процесуальної поведінки, які сукупно мають свідчити про існування об`єктивно непереборних або дійсно істотних обставин, перешкод чи труднощів, що унеможливили своєчасне звернення до суду.
У цьому контексті Суд зазначає, що рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 містило вказівку на загальний порядок його оскарження в апеляційному порядку з роз`ясненням про те, що відповідну апеляційну скаргу необхідно подати в десятиденний строк.
Реагуючи на заяву позивача від 18.10.2024 (вх.№11061 від 22.10.2024, а.с. 68-69), Маловисківський районний суд Кіровоградської області ухвалою від 22.10.2024 також роз`яснив позивачеві, що з метою апеляційного оскарження рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2024 йому необхідно звертатися до Третього апеляційного адміністративного суду.
Аргументи позивача про те, що він не є фахівцем у галузі права правильно були відхилені судом апеляційної інстанції, адже позивач не був позбавлений можливості отримати професійну правничу допомогу, зокрема, за наявності підстав, безоплатну.
Таким чином, у цій справі пропуск позивачем строку на апеляційне оскарження внаслідок подання апеляційних скарг до Маловисківського районного суду Кіровоградської області і Кропивницького апеляційного суду не було пов`язано із існуванням об`єктивно непереборних або дійсно істотних обставин, перешкод чи труднощів.
Усталеним у національній судовій практиці є розуміння того, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.
Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).
Резюмуючи, Суд зазначає, що наведені позивачем обставини не спростовують висновків суду апеляційної інстанції про відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.
За таких обставин Суд уважає, що висновки суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження ґрунтуються на правильному застосуванні норм процесуального права.
У статті 350 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
V. Судові витрати
Ураховуючи результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 у справі №392/271/24 залишити без змін.
Судові витрати не розподіляються.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач: О.Р. Радишевська
Судді: М.І. Смокович
В.Е. Мацедонська