ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року 

м. Київ

cправа № 920/1349/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кролевець О.А. - головуючий, Баранець О.М., Мамалуй О.О., 

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну Приватного акціонерного товариства ?"Газтек?
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2025
(головуючий - Сулім В.В., судді Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.)
та ухвалу Господарського суду Сумської області від 17.11.2025
(суддя - Резніченко О.Ю.)
у справі №920/1349/23
за позовом Приватного акціонерного товариства ?Газтек?
до Акціонерного товариства ?Оператор газорозподільної системи ?Сумигаз?
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Акціонерне товариство ?Державне акціонерне товариство ?Чорноморнафтогаз?
про визнання незаконними дій,

ВСТАНОВИВ:
Історія справи
1. Рішенням Господарського суду Сумської області від 05.08.2024 у справі №920/1349/23 було відмовлено у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства ?Газтек? (далі - ПрАТ ?Газтек?, позивач) до Акціонерного товариства ?Оператор газорозподільної системи ?Сумигаз? (далі - АТ ?Сумигаз?, відповідач), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Акціонерного товариства ?Державне акціонерне товариство ?Чорноморнафтогаз? (далі - АТ ?Чорноморнафтогаз?, третя особа) про визнання незаконними дій.
2. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2024 апеляційну скаргу ПрАТ ?Газтек? на рішення Господарського суду Сумської області від 05.08.2024 року у справі №920/1349/23 повернуто скаржнику.
3. ПрАТ ?Газтек? звернулося до Господарського суду Сумської області з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.
4. Позивач, обґрунтовуючи заяву посилається на п. 1 ч. 2 ст. 320 ГПК України, та вказує на істотні обставини, що не були встановлені судом та не були відомі особі, яка звернулася з позовом до суду.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
5. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 17.11.2025, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2025, у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовлено. У задоволенні заяви ПрАТ ?Газтек? про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Сумської області від 05.08.2024 - відмовлено.
6. Судові рішення мотивовано тим, що обставини, на які посилається позивач, існували на момент прийняття рішення у справі по суті заявлених вимог, а тому такі обставини не є нововивленими, в розумінні ст. 320 ГПК України, отже відсутні підстави для перегляду та скасування рішення суду першої інстанції від 05.08.2024.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів
7. Не погоджуючись з висновками судів попередніх інстанцій, позивач, звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
8. Скаржник, посилаючись на п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України, зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 631 Цивільного коодексу України (щодо поширення умов договору на відносини, що виникли до його укладення) у взаємозв`язку зі статею 174 Кримінально процесуального кодексу України та спеціальним законодавством про АРМА в такій специфічній ситуації:
- коли підставою для управління активами була ухвала слідчого судді про арешт майна;
- згодом арешт було скасовано судом (ВАКС) не через зміну обставин, а через відсутність підстав для арешту (його незаконності);
- сторона договору управління (АРМА та Управитель) уклали додаткову угоду про припинення договору, в якій, ймовірно, застосувавши ст. 631 ЦК України погодили припинення зобов`язань ретроспективно (з моменту винесення незаконної ухвали про арешт).
9. Крім того, скаржник посилається на порушення судами норм процесуального права, п. 3 ч. 3 статті 310 ГПК України, так скаржник вказує на необґрунтоване відхилення судами клопотання про витребування доказів.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
10. Третя особа подала відзив на касаційну скаргу, в якому, посилаючись на безпідставність доводів та вимог касаційної скарги та водночас, вказуючи на обґрунтованість судових рішень у справі, просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.
11. Відповідач також подав відзив на касаційну скаргу, в якому посилаючись на те, що при прийнятті судових рішень у справі судами було дотримано положення матеріального і процесуального законодавства, суди прийняли обґрунтоване рішення про відмову у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а тому відповідач просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

Позиція Верховного Суду
12. Касаційний господарський суд, здійснивши розгляд касаційної скарги у письмовому провадженні, обговоривши доводи, наведені скаржником у касаційній скарзі, перевіривши матеріали справи, надану господарськими судами попередніх інстанцій юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши дотримання судами норм матеріального та процесуального права, вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
13. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
14. Згідно з частиною першою статті 320 ГПК України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
15. Частиною другою цієї статті визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
16. За змістом частин четвертої, п`ятої статті 320 ГПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.
17. Згідно з частинами третьою, четвертою статті 325 ГПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.
У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.
18. До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору.
19. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало би наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже було оцінено господарським судом у процесі розгляду справи.
20. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах (такі висновки викладено в постановах Верховного Суду від 27.08.2019 у справі № 920/1077/16, від 15.01.2020 у справі № 916/24/17).
21. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.
22. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані із вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими, а не нововиявленими обставинами.
23. При цьому колегія суддів враховує, що дослідження обставин і перевірка доказів наявності нововиявлених обставин у розумінні положень процесуального законодавства не може бути наслідком нової правової оцінки обставин, які вже були предметом дослідження судів при вирішенні спору по суті, та кваліфікації таких обставин як нововиявлених.
24. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) за умови відсутності зловживання. Однак, при цьому ЄСПЛ наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним з аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду й нового рішення по суті. Перегляд судового рішення не повинен бути замаскованою апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин.
25. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.
26. Схожий за змістом висновок викладено в пункті 5.48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 03.08.2022 у справі № 910/11027/18.
27. Прийняття заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Тому результат перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами залежить від того, чи спростовують ці обставини факти, які було покладено в основу судового рішення.
28. Перегляд рішення за нововиявленими обставинами є спеціально встановленою процедурою і є можливим лише за умови наявності підстав для такого перегляду, встановлених Господарським процесуальним кодексом України та за умови дотримання порядку і строку подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, встановлених Господарським процесуальним кодексом України.
29. Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акту, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.
30. Як вбачається з матеріалів справи позивач, звертаючись з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами зазначав що:
- нововиявленою обставиною є факт припинення дії договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, який був ключовою підставою для висновків суду першої інстанції;
- дана обставина стала відома позивачу лише з рішення у справі № 910/150/25 Господарського суду міста Києва, ухваленого 10.07.2025 (повний текст оприлюдненого 09.09.2025), в якому встановлено, що Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, отриманими від корупційних та інших злочинів листом від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 проінформувало АТ ?Чорноморнафтогаз? про припинення договору № 11/2022 від 05.07.2022 в частині акцій, що належать компаніям, визначеним в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду України від 25.06.2024 у справі №991/3183/24;
- обставина щодо припинення договору № 11/2022 в частині акцій, існувала на час ухвалення 05.08.2024 рішення Господарського суду Сумської області у справі №920/1349/23, оскільки лист АРМА датований 22.07.2024;
- на момент ухвалення судом рішення Господарського суду Сумської області у справі №920/1349/23 (05.08.2024), правові підстави для здійснення АТ ?Чорноморнафтогаз? функцій управителя арештованими активами позивача були відсутні (в частині, щодо якої відбулося припинення). 
31. Проаналізувавши доводи позивача, судами встановлено, що позивач, посилаючись на лист АРМА від 22.07.2024, вказує, що йому стало відомо про припинення договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022 (далі - договір № 11/2022) на підставі листа АРМА від 22.07.2024, тобто за 13 днів до ухвалення рішення судом (05.08.2024). Однак, дана обставина не є і не може бути ?істотною? для вирішення справи №920/1349/23, оскільки предметом спору у даній справі була виключно законність рішень загальних зборів акціонерів АТ ?Сумигаз?, які відбулися 08.06.2023. До того ж, Господарський суд Сумської області у рішенні від 05.08.2024 надавав оцінку тим юридичним фактам та повноваженням третьої особи, які існували станом на 08.06.2023 - дату проведення оспорюваних зборів. На момент скликання та проведення зборів (08.06.2023) договір № 11/2022 був чинним, а повноваження АТ ?ДАТ ?Чорноморнафтогаз? як управителя - легітимними. Цей факт був всебічно досліджений судом і покладений в основу рішення. В той час як лист АРМА від 22.07.2024 ще не існував.
32. При цьому, судами вірно зазначено, що однією з умов перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами на підставі статті 320 ГПК України є істотність цих обставин для вирішення спору. Тому результат перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами залежить від того, чи спростовують ці обставини факти, які було покладено в основу судового рішення.
33. Касаційний суд зауважує, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення. 
34. З урахуванням вищезазначеного, суди зробили обґрунтований висновок, що обставини на які вказує позивач не є нововиявленими, в розумінні положень статті 320 ГПК України а тому, відмовили у задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. 
35. Звертаючись з касаційною скаргою, скаржник, посилаючись на п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України, зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 631 Цивільного кодексу України (щодо поширення умов договору на відносини, що виникли до його укладення) у взаємозв`язку зі статтею 174 Кримінально процесуального кодексу України та спеціальним законодавством про АРМА в такій специфічній ситуації:
- коли підставою для управління активами була ухвала слідчого судді про арешт майна;
- згодом арешт було скасовано судом (ВАКС) не через зміну обставин, а через відсутність підстав для арешту (його незаконності);
- сторона договору управління (АРМА та Управитель) уклали додаткову угоду про припинення договору, в якій, ймовірно, застосувавши ст. 631 ЦК України погодили припинення зобов`язань ретроспективно (з моменту винесення незаконної ухвали про арешт).
36. Проаналізувавши вказані доводи касаційної скарги касаційний суд вважає їх безпідставними, з огляду на наступне.
37. Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
38. Зі змісту вказаної норми вбачається, що вона спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію правовідносин та підлягають застосуванню господарськими судами під час вирішення спору.
39. При касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктом 3 частини 2 статті 287 ГПК України, крім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити, зокрема, зазначення норми права, щодо якої відсутній висновок про її застосування, із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній, та обґрунтування необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17 та постановах Верховного Суду від 18.03.2025 у справі № 908/3321/23, від 25.02.2025 у справі № 903/622/24, від 04.02.2025 у справі № 909/996/22.
40. Як вбачається із змісту постанови апеляційного суду, суд надавав оцінку таким доводам позивача, якими останній обґрунтував підстави касаційного оскарження передбачені п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України.
41. Так, апеляційний суд вірно зазначив, що на момент скликання та проведення зборів (08.06.2023) договір № 11/2022 був чинним, а повноваження АТ ?ДАТ ?Чорноморнафтогаз? як управителя - легітимними. Цей факт був всебічно досліджений судом і покладений в основу рішення. В той час як лист АРМА від 22.07.2024 ще не існував. Водночас, повноваження АТ ?ДАТ ?Чорноморнафтогаз? насамперед грунтувалися на ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к. Отже, дії управителя, вчинені в цей період (зокрема участь у зборах 08.06.2023), базувалися на чинному судовому рішенні.
42. Крім того, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.06.2024 по справі № 757/29029/24-к було повторно накладено арешт на цінні папери ПрАТ ?Газтек?. 
43. Такими чином, як вбачається з судових рішень у справі судами було надано оцінку всім доводам заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та правильно застосовано законодавство, яким врегульовано питання перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами. Судами було вірно вказано, що обставини на які вказує позивач не є нововиявленими, в розумінні положень ст. 320 ГПК України. До того ж посилання апеляційного суду на положення ст. 631 Цивільного кодексу України (щодо строку договору ) та ст. 174 Кримінально процесуального кодексу України (щодо визначення арешту у кримінальному провадженні) і цитування вказаних статей апеляційним судом не свідчить про їх неправильне застосування. При цьому доводи в обґрунтування відсутності висновків Верховного Суду направлені на намагання скаржника довести касаційному суду неправомірність висновків щодо того, що подані позивачем докази не є нововиявленими обставинами, а є новими доказами.
44. Тоді як, не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. Також, не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій (постанови Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №905/1502/15 та 24.09.2020 у справі №922/1141/19).
45. Відтак, наведена скаржником підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 3 частини 2 статті 287 ГПК України, не підтвердилася під час касаційного провадження, що виключає скасування оскаржуваних судових рішень з цієї підстави та викладенні відповідного правового висновку.
46. Крім того, скаржник посилається на порушення судами норм процесуального права, п. 3 ч. 3 статті 310 ГПК України, та вказує на необґрунтоване відхилення судами клопотання про витребування доказів.
47. Як вбачається з судових рішень у справі, судами обґрунтовано відхилено таке клопотання зважаючи на те, що під час перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами судом не можуть прийматись нові докази.
48. Водночас, у контексті обраної скаржником підстави касаційного оскарження Верховний Суд зауважує, що скаржник в касаційній скарзі лише окреслює свою позицію щодо правовідносин, що склалися між учасниками спору. Доводи касаційної скарги зводяться до власного розуміння та трактування скаржником положень, якими врегульовано питання перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами. Касаційна скарга за своїм змістом фактично зводиться до незгоди з наданою судами оцінкою встановлених обставин звернення з заявою справи, до необхідності надання судом касаційної інстанції переоцінки наявних в матеріалах справи доказів, що не є можливим з огляду на визначені в статті 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Відтак доводи касаційної скарги щодо наявності підстав для скасування судових рішень у справі, не знайшли свого підтвердження, а тому відсутні підстави для задоволення касаційної скарги.
49. З урахуванням вищезазначеного касаційний суд вважає обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій про відсутність підстав для перегляду рішення у справі за нововиявленими обставинами.
50. Згідно зі статтею 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
51. Суд зазначає, що переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію "суду права", а не "факту", отже, відповідно до статті 300 ГПК України перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених судами попередніх інстанцій фактичних обставин справи.
52. Враховуючи наведені положення законодавства та обставини, встановлені судами, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК України, колегія суддів зазначає, що судові рішення у справі прийнято із додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування судових рішень, отже, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
53. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін, а скаргу - без задоволення.
54. У частині 1 статті 309 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
55. Верховний Суд, переглянувши оскаржувані судові рішення в межах доводів, наведених у касаційній скарзі, зазначає, що касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства ?Газтек? на постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2025 та ухвалу Господарського суду Сумської області від 17.11.2025 у справі №920/1349/23 необхідно залишити без задоволення, а судові рішення залишити без змін.
Керуючись ст.ст. 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства ?Газтек? залишити без задоволення.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2025 та ухвалу Господарського суду Сумської області від 17.11.2025 у справі №920/1349/23 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. А. Кролевець

Судді О.М. Баранець

О.О.Мамалуй