ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2026 року 
м. Київ
справа № 520/834/24
адміністративне провадження № К/990/32651/24
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Желєзного І. В.,
суддів: Білак М. В., Мельник-Томенко Ж. М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року (суддя Спірідонова М. О.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 липня 2024 року (судді: Калиновський В. А., Мінаєва О. М., Кононенко З. О.) у справі № 520/834/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_7 « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
1. У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_7 « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - Департамент поліції), у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу відповідача від 12 грудня 2023 року № 73 «Про застування дисциплінарних стягнень», яким до заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_8 ») полку УПОП ІНФОРМАЦІЯ_12 капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; 
- визнати протиправним та скасувати Наказ від 25 грудня 2023 року № 887о/с «По особовому складу» про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1), заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП ІНФОРМАЦІЯ_12, із 25 грудня 2023 року;
- поновити позивача на службі в поліції на посаді заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_8 ») полку УПОП ІНФОРМАЦІЯ_12;
- стягнути з Департаменту поліції (код ЄДРПОУ 45013109) на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 25 грудня 2023 року по день прийняття рішення у справі, виходячи з розміру середньоденного грошового забезпечення 1 428 грн 26 коп.;
- допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення позивача на посаді та стягнення коштів.
2. На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він ніс службу на посаді заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_2 ») полку УПОП ІНФОРМАЦІЯ_12.
3. Водночас наказом Департаменту поліції від 12 грудня 2023 року № 73 «Про застосування дисциплінарних стягнень» до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (пункту 1 Наказу). Надалі наказом відповідача від 25 грудня 2023 року № 887о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII) капітана поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1), заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_8 ») полку управління поліції особового призначення № 3, звільнено зі служби з 25 грудня 2023 року.
4. ОСОБА_1 вважає оскаржувані накази протиправними, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку. Крім того, на думку позивача, відповідачем вчинено ряд порушень вимог статей 14, 18, 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), дотримання яких є обов`язковим при проведенні службового розслідування.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій та їх обґрунтування
5. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 16 липня 2024 року, відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову.
6. Суд першої інстанції указав, що чинним законодавством України передбачено право, а не обов`язок поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та дисциплінарної комісії надавати і, відповідно, одержувати пояснення щодо обставин, які досліджуються. Ненадання таких пояснень не є перешкодою для подальшого розгляду матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку та проведення службового розслідування. При цьому, поліцейський може надати такі пояснення як письмово, так і безпосередньо членам дисциплінарної комісії під час проведення бесіди. Поряд із цим, приписами Дисциплінарного статуту встановлений обов`язок дисциплінарної комісії скласти акт, у разі відмови поліцейського від надання пояснень.
7. Харківський окружний адміністративний суд дійшов висновку, що відповідачем були дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування та не допущені порушення порядку його проведення, а тому вимоги позивача про визнання протиправними та скасування спірних наказів Департаменту поліції та поновлення позивача на посаді, є необґрунтованими.
8. Суд першої інстанції зазначив, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в НП України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
9. Отже, Харківський окружний адміністративний суд виснував, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
10. Залишаючи без змін рішення Харківського окружного адміністративного суду, Другий апеляційний адміністративний суд наголосив, що порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
11. Суд апеляційної інстанції зазначив, що за наслідками службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, яке виразилось в невиконанні наказу т. в. о. командира зведеного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_10 (управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91 дск «Про проведення підготовчих заходів», що є порушенням вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону № 580-VIII; пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту; підпунктів 3, 6 пункту 1, підпунктів 1, 2, 5 та 23 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (ІНФОРМАЦІЯ_11 ) полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, затвердженої 15 травня 2023 року.
12. Другий апеляційний адміністративний суд указав, що ОСОБА_1 , будучи ознайомленим із наказом т. в. о. командира зведеного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_10 (управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91 дск «Про проведення підготовчих заходів» та усвідомлюючи необхідність його належного виконання, зобов`язаний був неухильно та у визначений строк точно його виконувати.
13. За висновками суду апеляційної інстанції, оскільки наказом від 23 вересня 2023 року № 336 до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани і такий наказ діяв на момент проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни позивачем у межах спірних правовідносин, такий міг бути врахований, як обставина, яка обтяжує відповідальність поліцейського.
14. Другий апеляційний адміністративний суд виснував, що погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що відповідачем були дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування та не допущені порушення порядку його проведення, а тому вимоги позивача про визнання протиправними та скасування спірних наказів Департаменту поліції та поновлення позивача на посаді, є необґрунтованими.
Короткий зміст та обґрунтування наведених в касаційній скарзі вимог
15. Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, ОСОБА_1 надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу, на обґрунтування якої зазначив, що вони ухвалені з порушенням норм матеріального та процесуального права, при неповному з`ясуванні судами дійсних обставин, що мають значення для справи, що, в свою чергу, призвело до ухвалення незаконних рішень у справі.
16. На переконання скаржника, судами попередніх інстанцій не з`ясовано всіх обставин справи, не надано жодної оцінки доводам позовної заяви та відповіді на відзив. 
17. ОСОБА_1 зазначив, що всі докази, на які він посилався в позові та відповіді на відзив, перебували у відповідача, та не можуть бути забезпечені інакше, як через їх витребування (про що було заявлено клопотання), водночас ухвалами суду відмовлено у витребуванні доказів. Скаржник вважає, що суди не врахували наявності дисбалансу прав позивача та відповідачем, існування переваги доказів наданими відповідачем над доказами, що фактично надані ОСОБА_1 , в силу використання відповідачем владнорозпорядчих повноважень на свою користь.
18. Скаржник зауважив, що судами попередніх інстанцій не встановлено/не досліджено того, що після оголошення бойового завдання (наказу від 05 жовтня 2023 року № 91дск), подано рапорт, у якому просили надати для виконання отриманого бойового завдання медичного представника та медвалізу, також замінити інваліда в складі групи та трьох осіб, що перебували на лікарняному.
19. ОСОБА_1 указав, що суди в оскаржуваних рішеннях зводять свою позицію до формального невиконання бойового розпорядження, проте не надали жодної оцінки тим подіям, що передували його невиконанню іншими членами групи, а не позивачем ( ОСОБА_1 не відмовлялася, і пішов на його виконання, що не спростовано відповідачем). Факт недосягнення цілі (тобто добратись до позиції і закріпитись на ній), не спростовує того, що позивач пішов на його виконання і не відмовлявся від виконання.
20. Позивач також зазначив, що суди попередніх інстанцій не досліджували та не надавали оцінки застосуванню відповідачем до дев`яти поліцейських за вчинення одного і того самого проступку різних видів дисциплінарного стягнення.
21. На думку скаржника, в порушення частини першої статті 27 Дисциплінарного статуту та пункту 2 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893), відповідач не звертався до ОСОБА_1 з пропозицією надати пояснення щодо підстав, що зумовили проведення службового розслідування.
22. ОСОБА_1 вважає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, ставлення позивача до виконання службових обов`язків та рівень його кваліфікації, як то передбачено частинами третьою та четвертою статті 19 Дисциплінарного статуту.
23. Скаржник також указав, що при зверненні з позовом, заявлено клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ППС «Правозахисники країни» (додаток до позову), яке не було розглянуто судами на час слухання справи.
24. На підставі викладеного скаржник просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати, а справу направити на новий розгляд до місцевого адміністративного суду.
Позиція інших учасників справи
25. У відзиві на касаційну скаргу Департамент поліції зазначив, що не погоджується зі змістом, вимогами і доводами касаційної скарги ОСОБА_1 та заперечує з наступних підстав.
26. Департамент поліції указав, що з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено Законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
27. Відповідач також указав, що ОСОБА_1 не заперечує факт ознайомлення із змістом наказу від 05 жовтня 2023 року № 91 дск «Про проведення підготовчих заходів» та розумінням обов`язку належного його виконання. Таким чином, спростовуються усі доводи позивача про невизначеність способу виконання зазначеного наказу. Отриманий наказ ОСОБА_1 незаконним не вважав та чітко усвідомлював необхідність його виконання.
28. На думку Департаменту поліції, доводи позивача про те, що до нього не зверталися з пропозицією надати пояснення, не відповідають дійсності, оскільки, як установлено судом першої інстанції, під час проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 відмовився від надання письмового пояснення про що було складено відповідний акт. ОСОБА_1 було надано можливість скористатися правом на належний захист, ознайомитися з матеріалами службового розслідування та надати письмові пояснення. Під час проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 докази правомірності своїх дій не надав.
29. Відповідач вважає, що дисциплінарною комісією було проведено повне та неупереджене службове розслідування, з урахуванням засад Дисциплінарного статуту, щодо рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.
30. Департамент поліції зазначив, що відповідач повністю мотивував правомірність накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та вважає покарання ОСОБА_1 пропорційним вчиненню дисциплінарного проступку, зважаючи на ступінь та характер вини, тяжкості дисциплінарного проступку, характеристики поліцейського, сутності та принципу формування дисципліни поліцейських, під час проходження служби в поліції та безпосереднього виконання службових обов`язків.
31. На переконання відповідача, усі обґрунтування, які скаржник наводить у своїй касаційній скарзі, вже були предметом розгляду в судах попередніх інстанцій, належним чином досліджені та на підставі них зроблено правильні, справедливі та законні висновки, щодо вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, відсутності порушень під час проведення службового розслідування-та співмірності вибору покарання, зважаючи на характер та тяжкість дисциплінарного проступку.
32. У зв`язку з викладеним Департамент поліції просить у задоволенні касаційної скарги ОСОБА_1 відмовити, оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін.
Рух касаційної скарги
33. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду ухвалою від 29 жовтня 2024 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 липня 2024 року у справі № 520/834/24 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, та витребував із Харківського окружного адміністративного суду матеріали справи № 520/834/24.
34. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду справу № 520/834/24 призначено до касаційного розгляду в порядку письмового провадження.
Обставини справи, установлені судами попередніх інстанцій
35. Наказом Департаменту поліції від 05 квітня 2023 року № 265 о/с (по особовому складу), позивача - ОСОБА_1 , (спеціальний жетон НОМЕР_1), призначено на посаду заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_3 ») полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12.
36. Наказом Департаменту поліції від 31 жовтня 2023 року № 607, призначено службове розслідування у формі письмового провадження та утворено дисциплінарну комісію, за фактом можливого порушення службової дисципліни за участі капітана поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон НОМЕР_1) заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_3 ») полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12.
37. Наказом Департаменту поліції від 14 листопада 2023 року № 675, продовжено на 15 календарних днів, строк проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту поліції від 31 жовтня 2023 року № 607, щодо можливого порушення службової дисципліни, окремими поліцейськими Департаменту поліції.
38. 12 грудня 2023 року пунктом 1 Наказу № 73 Департаменту поліції «Про застосування дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону № 580-VIII, пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту, підпунктів 3, 6 пункту 1 підпунктів 1, 2, 5 та 23 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, затвердженої 15 травня 2023 року, що виразилося в невиконанні наказу т. в. о. командира зведеного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_10 (управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91 дск «Про проведення підготовчих заходів», застосовано до командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
39. Згідно витягу з Наказу від 25 грудня 2023 року № 887 о/с «По особовому складу», відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини першої статті 77 Закону № 580-VIII звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1), заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, із 25 грудня 2023 року, з виплатою грошової компенсації за 66 діб невикористаних під час проходження служби щорічних основних та додаткових оплачуваних відпусток поліцейського. 
Підстава: наказ Департаменту поліції від 12 грудня 2023 року № 73.
40. Уважаючи накази відповідача від 12 грудня 2023 року № 73 та від 25 грудня 2023 року № 887 о/с протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ КАСАЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків судів першої та апеляційної інстанцій, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
41. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, що стали підставою для відкриття касаційного провадження, і перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи.
42. Згідно із частиною другою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, які не були встановлені судом першої чи апеляційної інстанції; вирішувати питання щодо достовірності доказів; надавати перевагу одним доказам над іншими; збирати чи приймати нові докази або додатково перевіряти їх.
43. На підставі частини третьої статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, зокрема, якщо необхідно врахувати висновок про застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
44. У справі, що розглядається, ОСОБА_1 , який проходив службу на посаді заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_3 ») полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, просить визнати протиправними та скасувати пункт 1 наказу відповідача від 12 грудня 2023 року № 73, наказ від 25 грудня 2023 року № 887 о/с, поновити його на посаді та стягнути грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.
45. Касаційне провадження у цій справі відкрите на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України (неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах), а також пункту 4 частини четвертої цієї статті (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу).
46. Надаючи оцінку обґрунтованості касаційної скарги та оскаржуваним судовим рішенням судів першої та апеляційної інстанцій, Верховний Суд, з урахуванням приписів статті 341 КАС України, виходить із такого.
47. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
48. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон № 580-VIII (тут і далі - у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
49. Згідно із частиною четвертою статті 8 Закону № 580-VIII, яка набрала чинності 01 травня 2022 року, під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
50. За змістом частини першої статті 12 Закону № 580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
51. Пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
52. Пунктом 24 частини першої статті 23 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
53. На підставі частини другою статті 24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
54. У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві (частина третя статті 24 Закону № 580-VIII).
55. Частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII передбачено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
56. Відповідно до статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.
57. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
58. За змістом пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
59. На підставі пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
60. Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).
61. Частиною другою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
62. Пунктами 1, 2, 4, 5, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
63. За своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові. Забороняється втручання в службову діяльність поліцейських особами, які не є їхніми прямими керівниками, крім випадків, визначених Конституцією та законами України. У разі спільного виконання службових обов`язків поліцейськими, які не підпорядковані один одному по службі, старшим вважається поліцейський, визначений безпосереднім керівником або який займає вищу посаду. Якщо поліцейські займають рівні посади, старший визначається за спеціальним званням (стаття 2 Дисциплінарного статуту).
64. Відповідно до частини першої статті 4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.
65. Згідно із частиною другою цієї статті наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.
66. На підставі частини третьої статті 4 Дисциплінарного статуту наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.
67. Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (частини четверта статті 4 Дисциплінарного статуту).
68. Частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
69. За змістом частини другої цієї статті за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
70. За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).
71. Статтею 12 передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
72. Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
73. Згідно з частиною другою цієї статті дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
74. На підставі частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
75. Частиною другою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
76. За змістом частини третьої цієї статті службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
77. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта статті 14 Дисциплінарного статуту).
78. Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
79. Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
80. Згідно із частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту в період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
81. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).
82. На підставі пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
83. Таким чином, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені, а також зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України. При цьому поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
84. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
85. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
86. Отже, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
87. Невиконання ж чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
88. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних Сил України генерала ОСОБА_4 від 05 липня 2023 року № 16458 ІНФОРМАЦІЯ_14, наказу Національної поліції України від 06 липня 2023 року № 1652дск, наказу Департаменту поліції від 10 липня 2023 року № 25дск окремі поліцейські полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, зокрема полковник поліції ОСОБА_5 , підполковник поліції ОСОБА_6 , капітан поліції ОСОБА_1 , капітан поліції ОСОБА_7 , старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , лейтенант поліції ОСОБА_9 , старший сержант поліції ОСОБА_10 , рядовий поліції ОСОБА_18., рядовий поліції ОСОБА_19, рядовий поліції ОСОБА_11 та рядовий поліції ОСОБА_12 відряджені в особливе розпорядження ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » до Донецької та Луганської областей, для виконання бойових завдань, з метою виконання заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України, в порядку взаємодії підрозділів поліції зі Збройними Силами України.
89. Відповідно до Законів України № 580-VIII, від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII), Указів Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» та від 26 липня 2023 року № 451 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 887, положення про Департамент поліції особливого призначення «ІНФОРМАЦІЯ_13 « ІНФОРМАЦІЯ_1 »» затвердженого наказом Національної поліції України від 31 січня 2023 року № 66 (зі змінами), бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних Сил України генерала ОСОБА_4 від 05 липня 2023 року № 16458 ІНФОРМАЦІЯ_14, наказу Національної поліції України від 06 липня 2023 року № 1652дск, з метою виконання заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України, в порядку взаємодії підрозділів поліції зі Збройними Силами України, на підставі бойових розпоряджень ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » від 14 серпня 2023 року № 116/1/4276т та бойового розпорядження оперативно-тактичного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_5 » від 14 серпня 2023 року № 1314/4/9/5699т/ОКП окремі поліцейські управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, зокрема, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_11 були залучені до заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України.
90. Наказом управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 від 10 липня 2023 року № 2дск «про формування зведеного підрозділу батальйонно-тактичної групи № 3 з числа особового складу управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 сформований зведений підрозділ ІНФОРМАЦІЯ_10, до якого увійшли, зокрема, ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_11 .
91. Як убачається з матеріалів справи, до Департаменту поліції надійшла доповідна записка начальника відділу моніторингу управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 (від 06 жовтня 2023 року вих.№ 2651/59/14-2023) щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, які 06 жовтня 2023 року, перебуваючи на території Донецької області, відмовилися від виконання бойового наказу т. в. о. командира ІНФОРМАЦІЯ_10 Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91 ДСК «Про проведення підготовчих заходів».
92. Суди попередніх інстанцій установили, що наказом Департаменту поліції від 31 жовтня 2023 року № 607 призначено службове розслідування у формі письмового провадження та сформовано склад дисциплінарної комісії (т. 1 а. с. 144- 145).
93. Згідно з Висновком службового розслідування встановлено, що 05 жовтня 2023 року приблизно о 12:25, знаходячись у с. Щурове Краматорського району Донецької області заступником командира полку Департаменту поліції підполковником поліції ОСОБА_6 доведено наказ командира зведеного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_10 (управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91дск «Про проведення підготовчих заходів» до заступника командира взводу № 1 роти № 3 ІНФОРМАЦІЯ_9 (« ІНФОРМАЦІЯ_3 ») полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12, зокрема, капітана поліції ОСОБА_1 .
Після доведення наказу, зокрема поліцейський ОСОБА_1 06 жовтня 2023 року, починаючи з 01:00 повинен був провести роботи щодо обладнання інженерно-фортифікаційних споруд (окопів, бліндажів, щілин тощо) з метою забезпечення надійного укриття від обстрілів противника під час пересування особового складу в зоні відповідальності. 
Після ознайомлення з наказом від 05 жовтня 2023 року № 91дск, зокрема, ОСОБА_1 повідомив, що наказ йому зрозумілий та він готовий до його виконання.
У подальшому, 06 жовтня 2023 року старший зведеного загону поліцейських ІНФОРМАЦІЯ_10 Департаменту поліції капітан поліції ОСОБА_7 разом із поліцейськими ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_9 прибули до командного пункту ІНФОРМАЦІЯ_15 для планування необхідних заходів, для виконання наказу від 05 жовтня 2023 року № 91дск.
По завершенню планування, поліцейські ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_9 , у присутності т. в. о. командира ІНФОРМАЦІЯ_10 Департаменту поліції полковника поліції ОСОБА_5 та командира взводу № 1 полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 капітана поліції ОСОБА_17 повідомили, що вони відмовляються від виконання наказу від 05 жовтня 2023 року № 91дск. У зв`язку з чим, жодні поліцейські визначені в наказі № 91дск, починаючи з 01:00 та протягом усієї доби 06 жовтня 2023 року до виконання поставлених завдань з обладнання інженерно-фортифікаційних споруд (окопів, бліндажів, щілин тощо) з метою забезпечення надійного укриття від обстрілів противника під час пересування особового складу в зоні відповідальності, не приступили.
Відповідно до рапорту від 06 жовтня 2023 року адресованому т. в. о. командира ІНФОРМАЦІЯ_10 Департаменту поліції полковнику поліції ОСОБА_5 командиром взводу № 1 полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 капітаном поліції ОСОБА_17 повідомлено, що 05 жовтня в ході планування та отримання бойової задачі на оперативному штабі « ІНФОРМАЦІЯ_6 » старший групи капітан поліції ОСОБА_7 повідомив, що він разом зі своєю групою відмовляється від виконання наказу.
Після вказаних подій, 06 жовтня 2023 року т. в. о. командира зведених підрозділів ІНФОРМАЦІЯ_10 (заступник начальника управління - начальник відділу проведення спеціальних операцій управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції полковник поліції ОСОБА_5 повідомив Територіальне управління Державного бюро розслідування, розташованого у місті Краматорську про вчинення окремими поліцейськими полку управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 кримінального правопорушення (лист від 06 жовтня 2023 року вих. № 2648/59/14-2023).
На підставі зазначеного повідомлення Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідування, розташованого у місті Краматорську внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 62023050010004373 від 17 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 402 Кримінального кодексу України (т. 1 а. с. 87- 111).
94. Отже, службовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_1 був ознайомлений із наказом відповідача від 05 жовтня 2023 року № 91дск «Про проведення підготовчих заходів», проте відмовився від його виконання, про що було складений відповідний рапорт, повідомлено Територіальне управління Державного бюро розслідування, розташованого у місті Краматорську, яким внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 62023050010004373 від 17 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 402 Кримінального кодексу України.
95. Таким чином, матеріалами службового розслідування підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який полягає в невиконанні наказу т. в. о. командира зведеного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_10 (управління поліції особливого призначення № 3) Департаменту поліції від 05 жовтня 2023 року № 91дск «Про проведення підготовчих заходів».
96. Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.
97. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
98. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 01 квітня 2020 року у справі № 806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 520/1578/2020, від 09 лютого 2022 року у справі № 160/12290/20 та ін.
99. Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.
100. Із матеріалів службового розслідування вбачається, що під час обрання дисциплінарного стягнення відповідачем ураховано, що наказом управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 від 23 вересня 2023 року № 336 за порушення службової дисципліни, що виразилось, зокрема, у невиконанні наказу, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, тобто Департаментом поліції установлено факт вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття у встановленому порядку попереднього стягнення, що за змістом пункту 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту є обставинами, які обтяжують відповідальність позивача.
101. Як убачається з Єдиного Державного реєстру судових рішень наказ управління поліції особливого призначення ІНФОРМАЦІЯ_12 від 23 вересня 2023 року № 336 був предметом судового розгляду у справі № 520/33416/23, водночас рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2024 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2024 року, у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено. Верховний Суд ухвалою від 30 вересня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення судів попередніх інстанцій у справі № 520/33416/23 повернув особі, яка її подала.
102. Отже, установивши, що ОСОБА_1 як поліцейський, який склав Присягу на вірність Українському народові та сумлінність виконання службових обов`язків, на виконання Закону № 580-VIII та Дисциплінарного статуту, мав уживати всіх можливих заходів з метою виконання наказу відповідача від 05 жовтня 2023 року № 91дск «Про проведення підготовчих заходів», проте відмовився від його виконання, ураховуючи також те, що позивач мав не зняте в установленому порядку попереднє стягнення у виді суворої догани за порушення службової дисципліни, що виразилось, зокрема, у невиконанні наказу, відповідач правомірно прийняв пункт 1 Наказу від 12 грудня 2023 року № 73 «Про застування дисциплінарних стягнень» та наказ від 25 грудня 2023 року № 887о/с «По особовому складу».
103. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду вважає за необхідне зазначити, що наявність у ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани спростовує посилання скаржника на те, що відповідачем застосовано до дев`яти поліцейських за вчинення одного і того самого проступку різних видів дисциплінарного стягнення, як аргументу для скасування оскаржуваних наказів, оскільки відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту не зняте в установленому порядку попереднє стягнення є обтяжуючим фактором. Вказане також спростовує посилання скаржника на те, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, ставлення позивача до виконання службових обов`язків та рівень його кваліфікації, як то передбачено частинами третьою та четвертою статті 19 Дисциплінарного статуту.
104. Не є слушним посилання скаржника на порушення відповідачем частини першої статті 27 Дисциплінарного статуту та пункту 2 розділу IV Порядку № 893 у контексті права ОСОБА_1 надати пояснення щодо підстав, що зумовили проведення службового розслідування, оскільки за змістом Висновку службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 відмовився надати пояснення, про що складено акт про відмову від надання письмового пояснення від 12 листопада 2023 року № 3474/59/14-2023 (т. 1 а. с. 98).
105. Доводи скаржника про те, що під час звернення до суду з позовом ним було заявлено клопотання про залучення до участі у справі ППС «Правозахисники країни» як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, однак таке клопотання судами попередніх інстанцій не було розглянуто, не можуть бути в цьому випадку підставою для скасування оскаржуваних судових рішень. Спір у цій справі виник з приводу поновлення позивача на посаді та не стосується прав, свобод, інтересів чи обов`язків ППС «Правозахисники країни». Водночас скаржник не навів належних доводів і не зазначив обставин, які б свідчили про те, що ухваленими у справі судовими рішеннями вирішено питання про права чи інтереси зазначеної організації. 
106. Колегія суддів також ураховує, що в апеляційній скарзі позивач не порушував питання про допущене судом першої інстанції порушення норм процесуального права у зв`язку з незалученням ППС «Правозахисники країни» до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача. З огляду на це зазначені доводи не були предметом перевірки суду апеляційної інстанції, що виключає необхідність їх окремої оцінки судом касаційної інстанції за відсутності обставин, передбачених процесуальним законом для виходу за межі доводів касаційної скарги.
107. Решта наведених скаржником доводів фактично зводяться до переоцінки доказів та не спростовують висновків судів першої і апеляційної інстанції, а вказують на незгоду скаржника із правовою оцінкою, наданою судами обставинам цієї справи. Водночас до повноважень Верховного Суду не належить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, оскільки об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.
108. Таким чином, доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження під час касаційного перегляду оскаржуваних судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, відтак підстав для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду не виявив.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
109. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
110. Частиною першою статті 350 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
111. Оскільки оскаржувані судові рішення прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, а правових висновків судів першої та апеляційної інстанцій скаржник не спростував, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 16 липня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач І. В. Желєзний
Судді М. В. Білак
Ж. М. Мельник-Томенко