У Х В А Л А
24 березня 2026 року
м. Київ
справа № 753/7960/25
провадження № 61-3347ск26
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,
розглянув касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Гуревич Максим Геннадійович, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 червня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2026 року за заявою ОСОБА_3 про забезпечення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2025 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
У червні 2025 року позивач подала заяву про забезпечення позову, в якій просила заборонити Міністерству оборони України вчиняти дії щодо нарахування та виплати іншим членам сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_1 , ОСОБА_2 нерозподіленої частки одноразової грошової допомоги у розмірі 3 750 000,00 грн у зв`язку із загибеллю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 червня 2025 року, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 09 лютого 
2026 року, заяву задоволено.
Заборонено Міністерству оборони України вчиняти дії щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 нерозподіленої частки одноразової грошової допомоги у розмірі 3 750 000 грн, у зв`язку із загибеллю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Суд першої інстанції з яким погодився апеляційний суд, виходив з того, що незастосування заходів забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист прав позивача у майбутньому, адже існують ризики того, що у разі невжиття заявлених нею заходів забезпечення позову, може бути породжено новий спір щодо виплачених коштів відповідачам, як одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю ОСОБА_4 . Отже, обраний позивачем захід забезпечення позову співвідноситься з предметом позову, а отже, існує прямий зв`язок між вказаним заходом забезпечення позову і його предметом.
14 березня 2026 року представник ОСОБА_2 - адвокат Гуревич М. Г. через підсистему «Електронний Суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 червня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2026 року.
14 березня 2026 року представник ОСОБА_1 - адвокат Гуревич М. Г. через підсистему «Електронний Суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 червня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2026 року.
У касаційних скаргах представник заявників просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні заяви.
Крім цього, представник заявників заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та вказує, що заявники отримали повний текст постанови апеляційного суду в електронному кабінеті 12 лютого 2026 року, на підтвердження вказаного надає роздруківки з картки руху документа.
Відповідно до частини першої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).
У частині першій статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Клопотання представника заявників підлягає задоволенню, оскільки копію повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 28 січня 2026 року заявники отримали через підсистему «Електронний Суд» 12 лютого 2026 року, що підтверджується роздруківками з картки руху документа, тобто протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного тексту судового рішення. 
Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України 
(далі - ЦПК України) передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Згідно із пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Касаційна скарга обґрунтована порушенням судами норм процесуального права (абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
ПОСТАНОВИВ:
Поновити  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Гуревич Максим Геннадійович, строк на касаційне оскарження ухвали Харківського апеляційного суду від 09 червня 2025 року.
Відкрити касаційне провадження за касаційними скаргами  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Гуревич Максим Геннадійович, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 червня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2026 року.
Витребувати з Дарницького районного суду м. Києва матеріли справи 
№ 753/7960/25 за заявою ОСОБА_3 про забезпечення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету 
спору: Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко
О. М. Ситнік
І. М. Фаловська