ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/4859/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Бакуліна С.В. головуючий (доповідач), Кібенко О.Р., Студенець В.І., 
за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,
позивача - не з`явились,
відповідача - Зоц А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарекс-Енерго"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 (головуючий - Сітайло Л.Г., судді - Коробенко Г.П., Буравльов С.І.) 
у справ №910/4859/25
за позовом ОСОБА_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарекс-Енерго"
про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог.
1.  ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарекс-Енерго" (далі також ТОВ "Дарекс-Енерго", Товариство) про:
- визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", оформленого протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" від 18.03.2025, яким ОСОБА_1 звільнено з посади генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" з 24.03.2025;
- визнання протиправним та скасування наказу заступника директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ) від 24.03.2024 №ДЕ08-01, виданого на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" від 18.03.2025, яким ОСОБА_1 звільнено з посади на підставі пункту 8.29 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго";
- поновлення ОСОБА_1 на посаді генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" та скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) у відомостях про керівника юридичної особи запису про ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ) як керівника ТОВ "Дарекс-Енерго".
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТОВ "Дарекс-Енерго" порушило вимоги законодавства та статуту під час скликання загальних зборів учасників Товариства та їх проведення, звільнило позивача під час його перебування на лікарняному та порушило процедуру дострокового звільнення позивача. На думку позивача, звільнення його з займаної посади відбулося з порушенням норм Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП), Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Конституції України, статуту ТОВ "Дарекс-Енерго".
Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій.
3. Протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" від 03.10.2024 ОСОБА_1 призначений генеральним директором ТОВ "Дарекс-Енерго" з наданням повноважень, згідно зі статутом відповідача.
4. Відповідно до пункту 8.28 статуту генеральний директор та заступник генерального директора товариства призначаються (обираються) загальними зборами учасників товариства строком на 5 років. За рішенням учасників після закінчення цього терміну останні можуть бути призначені на новий термін.
5. Згідно з пунктом 8.11 статуту Товариства, загальні збори учасників товариства скликаються генеральним директором або головою зборів у випадках, передбачених чинним законодавством та цим статутом.
6. У пункті 8.12 статуту зазначено, що генеральний директор або голова зборів скликають загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства, в тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій.
7. 26.12.2024 учасник Товариства ОСОБА_2 направив на адресу генерального директора (позивача) вимогу про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго".
8. Вимога була отримана генеральним директором 13.01.2025. Позивач задовольнив указану вимогу та скликав загальні збори учасників Товариства на 11.04.2025 на 15 годину 00 хвилин за адресою фактичного місцезнаходження товариства, а саме: АДРЕСА_1 . Одночасно з цим було запропоновано наступний порядок денний загальних зборів учасників: 1.Визначення прибутку Товариства станом на 01.04.2025. Розподіл чистого прибутку Товариства, порядок та строки виплати дивідендів та їх розмір. 2.Затвердження звіту генерального директора Товариства ОСОБА_1 за результатами його роботи на посаді генерального директора Товариства. 3.Затвердження результатів роботи інвентаризаційної комісії Товариства. 4.Розгляд заяви учасника Товариства ОСОБА_1 про продаж (відчуження) його частки в розмірі 49% в статутному капіталі підприємства. 5.Звільнення ОСОБА_1 з посади генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго". Цим же листом ОСОБА_2 було запропоновано надати свої пропозиції та внести зміни до порядку денного загальних зборів.
9. Позивач як генеральний директор 06.02.2025 направив на адресу учасника ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 повідомлення про скликання загальних зборів учасників Товариства (вих. №26 від 06.02.2025), в якому зазначено, що генеральний директор прийшов до висновку про задоволення вказаної вимоги та скликання загальних зборів учасників Товариства на 11.04.2025 на 15 годину 00 хвилин, яке буде проведено за адресою фактичного місцезнаходження Товариства, а саме: АДРЕСА_1 . Одночасно з цим було запропоновано порядок денний та роз`яснено право учасника Товариства на надання своїх пропозицій та внесення змін до порядку денного Загальних зборів.
10. Повідомлення було спрямовано за адресою, вказаною ОСОБА_2 для листування, а саме: АДРЕСА_2 .
11. 11.02.2025 на адресу позивача як учасника ТОВ "Дарекс-Енерго", який володіє 29% статутного капіталу Товариства та є генеральним директором, від ОСОБА_2 надійшло повідомлення про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", де, зокрема, зазначено про невиконання головою Товариства вимоги учасника Товариства ОСОБА_2 про скликання загальних зборів від 26.12.2024, з огляду на що останній вважав, що набув право на скликання загальних зборів самостійно.
12. Листом №41 від 24.02.2025 генеральний директор повторно повідомив ОСОБА_2 про скликання загальних зборів та виконання всіх норм Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" і статуту та зазначив, що намір про скликання загальних зборів у не передбачений законом спосіб є незаконним та необґрунтованим.
13. Відповідно до протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" 18.03.2025 було вирішено таке:
- по першому питанню: "Керуючись п. 8.29 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго" звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Кіровським РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській обл. 04 квітня 2000 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків номер НОМЕР_2 ) з посади Генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" з 24 березня 2025 року.";
- по другому питанню: "Призначити на посаду Генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Індустріальним РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 19 березня 1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) з 25 березня 2025 року. Залишити ОСОБА_2 на посаді Заступника генерального директора в складі колегіального виконавчого органу ТОВ "Дарекс-Енерго" - Дирекції".;
- по третьому питанню: "Уповноважити новопризначеного Генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Індустріальним РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 19 березня 1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) представляти інтереси ТОВ "Дарекс-Енерго" з питання державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців щодо зміни Генерального директора Товариства.".
14. Наказом від 24.03.2025 №ДЕ08-01 позивач звільнений з посади генерального директора із формулюванням "…через припинення повноважень посадової особи на підставі п. 5 ч. 1 ст. 41 КЗпП України…".
15. На думку позивача, звільнення його з займаної посади відбулося з порушенням норм КЗпП, Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Конституції України, статуту ТОВ "Дарекс-Енерго".
16. Звертаючись з цим позовом до суду, позивач посилається на те, що рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" (протокол від 18.03.2025), яким позивача звільнено з посади директора Товариства, є незаконним, оскільки його прийнято з порушенням порядку скликання та з істотним порушенням трудових прав.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції.
17. Господарський суд міста Києва рішенням від 25.06.2025 у справі №910/4859/25 у задоволенні позову відмовив.
18. Рішення суду першої інстанції мотивовано таким:
- з доданих до відзиву копій документів та фактичних обставин справи вбачається, що учасником Товариства ОСОБА_2 було дотримано положення Закону "Про товариство з обмеженою та додатковою відповідальністю" та статуту щодо порядку ініціювання загальних зборів учасників та набуття права на їх самостійне скликання;
- позивачем не оспорюється факт його обізнаності про скликання загальних зборів учасників Товариства на 18.03.2025;
- позивач, обізнаний про проведення загальних зборів учасників Товариства, не забезпечив свою особисту присутність на загальних зборах, також ним не було забезпечено участь у зборах через повноважного представника або в режимі відеоконференції; 
- враховуючи володіння ОСОБА_2 51% статутного капіталу Товариства, що дорівнює 51% голосів, загальні збори учасників Товариства, проведені 18.03.2025, правомірно визнано повноважними та 51% голосів було правомірно прийнято рішення про звільнення позивача та призначення на посаду нового генерального директора;
- для звільнення за пунктом 5 частини першої статті 41 КЗпП мають бути присутні обставини: звільнений працівник повинен бути посадовою особою товариства; повинно заздалегідь відбутись припинення його повноважень (окреме рішення вищого органу управління), що в наступному є підставою для розірвання з ним трудового договору в порядку, передбаченому чинним законодавством України та статутними документами товариства. Разом з тим, умовою для звільнення працівника, який є посадовою особою, за пунктом 5 частини першої статті 41 КЗпП є прийняття рішення про припинення повноважень посадової особи, яке має відбуватися відповідно до законодавства та передувати звільненню. При цьому відповідне рішення стосується саме припинення повноважень щодо управління поточною діяльністю товариства, тобто припинення корпоративних відносин. Важливим моментом є те, що таке рішення не припиняє трудових відносин і не має наслідком звільнення працівника, а може бути лише підставою для подальшої видачі роботодавцем наказу про звільнення. Необхідно розмежовувати припинення корпоративних відносин з цією особою, яка входить до органу управління товариства, та припинення трудових відносин з ним як працівником, оскільки поняття "припинення повноважень" не є тотожним поняттю "звільнення". Тобто, обов`язковою вимогою для припинення трудових правовідносин є факт винесення підприємством наказу про звільнення такої особи. Така форма захисту є специфічною дією носіїв корпоративних прав у відносинах з особою, якій вони довірили здійснювати управління товариством, і не може розглядатися в площині трудового права;
- судом відхиляються посилання позивача щодо неможливості прийняття рішення про його звільнення з посади директора у зв`язку з тим, що під час проведення загальних зборів учасників від 18.03.2025 він перебував на лікарняному, з огляду на те, що позивачу було достовірно відомо про порядок денний та перелік питань, які на ньому повинні бути розглянуті, і ним не було подано жодного документу для їх розгляду, ні пояснень, ні заперечень. Окрім того, позивач не був позбавлений права направити свого представника для участі у загальних зборах учасників або направити письмові пояснення по питаннях, які розглядались, або реалізувати своє право на участь у загальних зборах в режимі відеоконференції;
- спір у цій справі не відноситься до трудових спорів, а є корпоративним спором, тому не потребує зазначення в протоколі загальних зборів посилань на відповідні норми трудового законодавства, оскільки є реалізацією права засновника усунути члена виконавчого органу від виконання обов`язків, які він йому визначив;
- посилання позивача на порушення норм КЗпП при прийнятті загальними зборами оспорюваного рішення про припинення повноважень директора, який перебуває на лікарняному, судом оцінюються як безпідставні та помилкові;
- оскільки загальними зборами відповідача реалізовано право на припинення повноважень одноосібного виконавчого органу з дотриманням процедури, передбаченої статтею 39 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та частиною третьою статті 99 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) у будь-який час та на свій розсуд, а учасник Товариства був належним чином повідомлений про скликання зборів, суд дійшов висновку про те, що вимога позивача про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", оформленого протоколом від 18.03.2025, вимога про визнання протиправним та скасування наказу заступника директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 №ДЕ08-01 від 24.03.2024 про звільнення ОСОБА_1 з посади та вимога про поновлення ОСОБА_1 як керівника ТОВ "Дарекс-Енерго" на посаді, не підлягають задоволенню.
19. Північний апеляційний господарський суд постановою від 11.11.2025 рішення Господарського суду міста Києва від 25.06.2025 у справі №910/4859/25 скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив. Визнав недійсним та скасував рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", оформлене протоколом від 18.03.2025 загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", яким ОСОБА_1 звільнено з посади генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" з 24.03.2025. Визнав протиправним та скасував наказ заступника директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 від 24.03.2024 №ДЕ08-01, виданий на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" від 18.03.2025, яким ОСОБА_1 звільнено з посади на підставі пункту 8.29 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго". Поновив ОСОБА_1 на посаді генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" та скасував в ЄДР у відомостях про керівника юридичної особи запис про ОСОБА_3 як керівника ТОВ "Дарекс-Енерго". Стягнув з ТОВ "Дарекс-Енерго" на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору за подачу позову в сумі 7 267,20 грн та витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 10 900 грн.
20. Постанова апеляційного суду мотивована таким:
- генеральний директор ТОВ "Дарекс-Енерго" виконав всі необхідні та передбачені Законом "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та статутом дії, спрямовані на скликання загальних зборів учасників Товариства та повідомив ОСОБА_2 як ініціатора про дату, час та місце проведення загальних зборів у листі від 06.02.2025 №26, оскільки з моменту отримання вимоги про скликання до направлення повідомлення (з 14.01.2025 - моменту отримання вимоги про скликання загальних зборів до 06.02.2025 - дата направлення повідомлення про скликання загальних зборів) пройшло 24 дні;
- відповідно до пункту 8.17 статуту учасники Товариства, які володіють в сукупності більш ніж 10 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників в будь-який час та за будь-яким приводом, стосовно діяльності Товариства. Якщо протягом 25 днів Голова Товариства не виконає указаної вимоги, вони мають право скликати загальні збори учасників. Разом із тим, закінчення 25-ти денного строку на виконання вимоги учасника Товариства припадає на 07.02.2025. Тобто, саме до цієї дати Генеральний директор мав направити повідомлення про скликання загальних зборів, адже закон не вимагає саме отримання у 25-ти денний строк такого повідомлення;
- за таких обставин вимога позивача про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", оформленого протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" від 18.03.2025, яким ОСОБА_1 звільнено з посади генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" з 24.03.2025, підлягає задоволенню;
- обрані позивачем способи захисту - визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", визнання протиправним та скасування наказу заступника директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 про звільнення ОСОБА_1 з посади, поновлення ОСОБА_1 на посаді генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" та скасування в ЄДР у відомостях про керівника юридичної особи запис про ОСОБА_3 як керівника ТОВ "Дарекс-Енерго" - є ефективними;
- у межах цієї справи, окрім скасування оскаржуваних рішень і наказу та скасування держаної реєстрації, скаржник просив поновити його на посаді генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго". Заявлені позовні вимоги свідчать про ефективність обраного способу захисту, та, з урахуванням викладених вище висновків про недійсність прийнятих рішень відповідачем, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позовна вимога про поновлення позивача на посаді генерального директора захистить його порушене право в розумінні статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи іншої сторони.
21. ТОВ "Дарекс-Енерго" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 та залишити в силі рішення Господарського суду міста Києва від 25.06.2025 у справі №910/4859/25.
22. Підставою касаційного оскарження рішень судів попередніх інстанцій у цій справі скаржник вважає наявність випадків, передбачених пунктами 1, 3 та 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), зазначаючи:
- про неврахування судом апеляційної інстанції правових висновків Верховного Суду, викладених в постановах: від 24.06.2021 у справі №910/10275/20, від 25.11.2020 у справі №910/8802/19 (щодо застосування статті 98 ЦК, статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"); від 04.07.2023 у справі №910/1748/22, від 16.12.2020 у справі №910/14910/18, від 02.05.2018 у справі №910/807/17, від 27.11.2018 у справі №916/58/18 (щодо застосування статті 32 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю");
- про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування частини сьомої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" в розрізі встановлення належного виконання виконавчим органом товариства вимоги учасника про скликання загальних зборів, у разі невключення всіх запропонованих учасником питань до порядку денного, і, як наслідок, наявності в учасника товариства права на самостійне їх скликання;
- суд не дослідив у справі докази (пункт 1 частини третьої статті 310 ГПК, що корелюється з пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК).
23. ТОВ "Дарекс-Енерго" у касаційній скарзі зазначає таке:
- з урахуванням вимог частини восьмої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", в строк до 03.02.2025 (не пізніше 20 днів) генеральний директор зобов`язаний був вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників, чого не було зроблено;
- зі змісту положень частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та пункту 8.17 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго" вбачається, що протягом визначеного ними строку, повідомлення про скликання загальних зборів учасників має бути отримано учасником, в іншому випадку останній набуває права самостійно скликати загальні збори;
- поштові відправлення про скликання загальних зборів прибули до відділень Укрпошти та могли бути отримані ОСОБА_2 лише 08.02.2025, тобто з пропуском 25-денного строку, встановленого статутом;
- судом першої інстанції було правильно застосовано норми частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та зроблено висновок про дотримання учасником Товариства ОСОБА_2 положень Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та статуту щодо порядку ініціювання загальних зборів учасників та набуття права на їх самостійне скликання. Натомість суд апеляційної інстанції, внаслідок неправильного застосування норми частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", без врахування висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 24.06.2021 у справі №910/10275/20 та від 25.11.2020 у справі №910/8802/19, помилково встановив обставини відсутності у ОСОБА_2 права на скликання загальних зборів;
- суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми частин другої - четвертої статті 32 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", не перевірив належне дотримання учасником Товариства ОСОБА_2 порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо належної обізнаності позивача про проведення загальних зборів, не врахував висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 04.07.2023 у справі №910/1748/22, від 16.12.2020 року у справі №910/14910/18, від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18;
- суд першої інстанції правильно застосував норми частин другої - четвертої статті 32 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", перевірив належне дотримання учасником Товариства ОСОБА_2 порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо належної обізнаності позивача про проведення загальних зборів. В свою чергу суд апеляційної інстанції неправильно застосував зазначені положення Закону, не врахувавши висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 04.07.2023 у справі №910/1748/22, від 16.12.2020 у справі №910/14910/18, від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18;
- із запропонованого позивачем порядку денного вбачається, що позивач, ігноруючи порядок денний, запропонований у вимозі ОСОБА_2 від 26.12.2024, не включив до порядку денного питання: Обрання членів колегіального виконавчого органу ТОВ "Дарекс-Енерго" - Дирекції у складі Генерального директора та Заступника генерального директора. Це є додатковим підтвердженням факту невчинення позивачем як особою, яка на той час займала посаду Генерального директора Товариства, всіх належних дій для скликання загальних зборів учасників за вимогою учасника Товариства ОСОБА_2 . Зазначена обставина не була врахована судом апеляційної інстанції при винесені оскаржуваної постанови та помилково зроблено висновок про те, що позивач "виконав всі необхідні та передбачені Законом "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та статутом дії, спрямовані на скликання загальних зборів учасників Товариства та повідомив ОСОБА_2 як ініціатора про дату, час та місце проведення загальних зборів у листі від 06.02.2025 №26;
- оскільки відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування частини сьомої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" в розрізі встановлення належного виконання виконавчим органом товариства вимоги учасника про скликання загальних зборів, у разі невключення всіх запропонованих учасником питань до порядку денного, і, як наслідок, наявності у учасника товариства права на самостійне їх скликання, це є окремою підставою для касаційного оскарження згідно з пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК;
- суд апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові встановив, що 26.12.2024 учасник Товариства ОСОБА_2 направив на адресу генерального директора (позивача) вимогу про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", яка отримана генеральним директором 14.01.2025. Натомість, як вірно встановлено судом першої інстанції, саме 13.01.2025 зазначена вимога була отримана Товариством. Це підтверджується наявними в матеріалах справи копією поштової квитанції та даними офіційного сайту Укрпошти (штрихкодовий ідентифікатор 0813000013103);
- суд апеляційної інстанції встановив, що позивач як Генеральний директор 06.02.2025 направив на адресу учасника ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 повідомлення №26 про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго" (отримано учасником Товариства 08.02.2025). Проте з матеріалів справи вбачається, що зазначене відправлення не було отримано ОСОБА_2 . З даних сайту Укрпошти вбачається, що поштове відправлення прибуло до відділень Укрпошти та могло бути отримано ОСОБА_2 лише 08.02.2025, тобто вже з пропуском 25-денного строку, встановленого статутом;
- суд апеляційної інстанції встановив, що копія листа також спрямована учаснику засобами електронного зв`язку за допомогою мессенджера Telegram, яким останній користується. Вказаний лист отриманий ОСОБА_2 та прочитаний. Ця обставина не підтверджена жодними достовірними доказами та заперечувалася відповідачем. З наданого позивачем скрін-шоту є незрозумілим, хто є відправником, чи підписано цей файл електронним підписом, а також і час фактичного ознайомлення ОСОБА_2 з цим вкладеним файлом.
24. Позивач подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану постанову залишити без змін.
25. Відзив мотивований таким:
- висновки Верховного Суду, викладені у постановах, на які посилається скаржник, є нерелевантними для цієї справи. Зазначені постанови Верховного Суду, на неврахування яких вказує скаржник, були ухвалені за інших фактичних обставин справи, які не є подібними з обставинами цієї справи;
- правова позиція щодо повідомлення про проведення загальних зборів, викладена у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі №911/1798/18, де, зокрема, зазначено, що здійснення повідомлення про проведення загальних зборів закон пов`язує з датою направлення учаснику повідомлення, а не отримання повідомлення таким учасником;
- закінчення двадцяти п`ятиденного строку на виконання вимоги учасника Товариства припадає на 07.02.2025. Тобто, саме до цієї дати генеральний директор мав направити повідомлення про скликання загальних зборів, адже закон не вимагає саме отримання у 25-ти денний строк такого повідомлення;
- про незаконність дій ОСОБА_2 свідчить також те, що ним 12.03.2025 було направлено на адресу генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" пропозицію щодо включення питань до порядку денного загальних зборів, які були скликані на 11.04.2025. У зазначеній пропозиції ОСОБА_2 запропонував включити до порядку денного загальних зборів наступні питання: 1. Зміна відомостей про учасника та бенефіціарного власника ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 , у зв`язку із зміною місця проживання; 2. Скасування рішення загальних зборів учасників про реорганізацію (виділ) ТОВ "Дарекс-Енерго" та припинення повноважень комісії з реорганізації (виділу) ТОВ "Дарекс-Енерго". Жодного питання, яке було розглянуто 18.03.2025 на незаконних зборах, у цьому листі ОСОБА_2 не зазначено, однак, при цьому, своїми діями він фактично визнав правомірність призначених на 11.04.2025 загальних зборів, як йому і було повідомлено генеральним директором листом від 06.02.2025;
- доводи, викладені у касаційній скарзі, про порушення і неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення не отримали підтвердження, не спростовують обставин, на які послався суд апеляційної інстанції, як на підставу задоволення позову, ґрунтуються, в тому числі, на переоцінці доказів, зібраних у справі, що за змістом статті 300 ГПК не належить до повноважень суду касаційної інстанції, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування оскаржуваного у справі судового рішення не вбачається.
26. У судових засіданнях, що відбулися 18.02.2026, 18.03.2026, колегія суддів дійшла висновку про необхідність в оголошенні перерви.
Позиція Верховного Суду.
Щодо підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом першим частини другої статті 287 ГПК.
27. За касаційною скаргою ТОВ "Дарекс-Енерго" касаційне провадження у справі відкрито, зокрема, на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК, за змістом якого підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
28. Аналіз положень пункту 1 частини другої статті 287 ГПК дає підстави виснувати, що касаційний перегляд з цього пункту цієї статті може відбутися за наявності таких складових: (1) суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду; (2) спірні питання виникли у подібних правовідносинах.
29. Для з`ясування наявності/відсутності висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду, Верховний Суд виходить з такого:
- висновок (правова позиція) - це виклад тлумачення певної норми права (або ряду норм), здійснене Верховним Судом (Верховним Судом України) під час розгляду конкретної справи, обов`язкове для суду та інших суб`єктів правозастосування під час розгляду та вирішення інших справ у разі існування близьких за змістом або аналогічних обставин спору (така правова позиція щодо є висновком щодо застосування норми права, викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.03.2024 у справі №191/4364/21, в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 у справі №902/1076/24, від 09.08.2024 у справі №127/22428/21, від 03.04.2024 у справі №910/10501/19 у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2020 у справі №753/11009/19, від 27.07.2021 у справі №585/2836/16-ц, ухвалах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 27.09.202у у справі № 922/3929/23 , від 223.05.2024 у справі №910/2440/23, 10.05.2024 у справі №904/1557/23);
- саме лише цитування у постанові Верховного Суду норми права не є висновком щодо застосування норми права про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах (стала правова позиція визначена у низці у постановах Верховного Суду від 29.10.2024 у справі №912/3258/21, від 22.10.2024 №911/1683/23, від 15.10.2024 №910/13952/23, 02.10.2024 у справі №922/2826/23, від 18.06.2024 у справі №910/10122/23, від 22.12.2022 у справі №903/34/22);
- неврахування висновку Верховного Суду щодо застосування норми права, зокрема, має місце тоді, коли суд апеляційної інстанції, посилаючись на норму права, застосував її інакше (не так, в іншій спосіб витлумачив тощо), ніж це зробив Верховний Суд в іншій справі (така правова позиція є сталою і послідовною, та викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 11.04.2023 у справі №910/12405/21, від 21.03.2023 у справі №908/125/18, від 19.04.2023 у справі №921/64/22, від 06.06.2023 у справі №914/217/22, від 09.04.2024 у справі №910/6316/23). 
30. У касаційній скарзі ТОВ "Дарекс-Енерго", зокрема, зазначає про неврахування судом апеляційної інстанції правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах: від 24.06.2021 у справі №910/10275/20 та від 25.11.2020 у справі №910/8802/19 (щодо застосування статті 98 ЦК, статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"). 
31. Ці доводи скаржник обґрунтовує тим, що за змістом частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", у разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників. 
32. Водночас відповідач вказує, що пунктом 8.17 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго" встановлено інший строк для отримання учасником Товариства, який ініціював скликання загальних зборів, повідомлення про скликання, а саме 25 днів.
33. Скаржник зазначає, що зі змісту положень частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та пункту 8.17 статуту ТОВ "Дарекс-Енерго" вбачається, що протягом цього строку учасник має отримати відповідне повідомлення про скликання загальних зборів учасників. 
34. З огляду на викладене скаржник не погоджується з висновком апеляційного суду відповідно до якого: "Разом із тим, закінчення 25-денного строку на виконання вимоги учасника Товариства припадає на 07.02.2025. Тобто, саме до цієї дати Генеральний директор мав направити повідомлення про скликання загальних зборів, адже закон не вимагає саме отримання у 25-ти денний термін такого повідомлення.", неправильно застосовуючи при цьому положення ч. 9 ст. 31 ЗУ "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"."
35. Отже, скаржник вважає, що апеляційний суд не врахував висновки Верховного Суду, викладені у постановах: від 24.06.2021 у справі №910/10275/20 та від 25.11.2020 у справі №910/8802/19, які за змістом його доводів, полягають у тому, що належне виконання товариством вимоги учасника про скликання загальних зборів відбувається у випадку, якщо повідомлення товариства про скликання загальних зборів було вручено учаснику в строк, визначений Статутом, а не у випадку, коли в такий строк відповідне повідомлення було лише відправлено товариством.
36. Дослідивши зміст постанов Верховного Суду від 24.06.2021 у справі №910/10275/20 та від 25.11.2020 у справі №910/8802/19, колегія суддів зазначає таке.
37. У постанові від 24.06.2021 у справі №910/10275/20 Верховний Суд вказав: 
"За змістом частин 1, 2, 5 - 9 статті 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також: 1) з ініціативи виконавчого органу товариства; 2) на вимогу наглядової ради товариства; 3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.
Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір.
Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.
Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.
Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.
Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.
У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.
Статтею 97 Цивільного кодексу України встановлено, що управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з частиною 4 статті 98 Цивільного кодексу України порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Учасники товариства, що володіють не менш як 10 % голосів, можуть вимагати скликання загальних зборів. Якщо вимога учасників про скликання загальних зборів не виконана, ці учасники мають право самі скликати загальні збори.
Тобто, Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Цивільний кодекс України передбачають спосіб реалізації корпоративних прав учасника, який володіє 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, на управління товариством у разі невиконання його вимоги про скликання загальних зборів шляхом самостійного скликання таких загальних зборів.
Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/8802/19. 
У спірних правовідносинах учасник, який володіє часткою у розмірі 59 % статутного капіталу, звернувся 18.10.2019 до виконавчого органу відповідача з вимогою від 17.10.2019 скликати загальні збори учасників товариства. Вказана вимога надіслана на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія" рекомендованим листом з описом вкладення.
Матеріали справи не містять доказів виконання виконавчим органом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія" вимоги учасника про скликання загальних зборів учасників та повідомлень виконавчого органу товариства про відмову в скликанні загальних зборів учасників.
Отже, враховуючи приписи статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та частини 4 статті 98 Цивільного кодексу України, ОСОБА_4 мав право сам скликати загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія".".
38. У постанові від 25.11.2020 у справі №910/8802/19 Верховний Суд вказав:
"За змістом ч. ч. 1, 2, 5 - 9 статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також: 1) з ініціативи виконавчого органу товариства; 2) на вимогу наглядової ради товариства; 3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.
Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір.
Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.
Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.
Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.
Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.
У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.
Статтею 97 Цивільного кодексу України встановлено, що управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч. 4 ст. 98 Цивільного кодексу України порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Учасники товариства, що володіють не менш як 10 % голосів, можуть вимагати скликання загальних зборів. Якщо вимога учасників про скликання загальних зборів не виконана, ці учасники мають право самі скликати загальні збори.
Тобто, Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Цивільний кодекс України передбачають спосіб реалізації корпоративних прав учасника, який володіє 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, на управління товариством у разі невиконання його вимоги про скликання загальних зборів шляхом самостійного скликання таких загальних зборів.
У спірних правовідносинах позивач, який володіє часткою у розмірі 51% статутного капіталу ТОВ "Тандем-Д", звернувся 05.03.2019 до відповідача з вимогою скликати загальні збори учасників товариства. Вказана вимога отримана відповідачем 06.03.2019. 
Матеріали справи не містять доказів виконання виконавчим органом ТОВ "Тандем-Д" вимоги ОСОБА_5 про скликання загальних зборів учасників та повідомлень виконавчого органу товариства про відмову в скликанні загальних зборів учасників.
Враховуючи приписи статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та ч. 4 ст. 98 Цивільного кодексу України, позивач мав право сам скликати загальні збори учасників ТОВ "Тандем-Д".".
39. Отже, у вказаних справах Верховний Суд не робив висновків, про неврахування яких зазначає скаржник, щодо того, з якою обставиною, у випадку, коли статут товариства визначає інший строк повідомлення про скликання загальних зборів учасників, ніж норми Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", пов`язано належне виконання товариством обов`язку повідомити учасника про скликання загальних зборів - з обставиною направлення повідомлення товариству чи з обставиною неотримання учасниками цього повідомлення у такий самий строк.
40. Водночас саме лише цитування Судом норми частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" про те, що у разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно, а також частини четвертої статті 98 ЦК, не є висновком Суду про застосування норм права, про що вже було зазначено у пункті 28 цієї постанови.
41. Також скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми частин другої-четвертої статті 32 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", не перевірив належне дотримання учасником Товариства ОСОБА_2 порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо належної обізнаності позивача про проведення загальних зборів, не врахував висновки Верховного суду, викладені у постановах від 04.07.2023 у справі №910/1748/22, від 16.12.2020 року у справі №910/14910/18, від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18.
42. Зазначені доводи колегія суддів відхиляє, оскільки апеляційний суд задовольнив позов не з підстав неналежного повідомлення позивача про загальні збори, скликані ОСОБА_2 , а з огляду на те, що останній не набув права на їх скликання відповідно до частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та частини четвертої статті 98 ЦК, що суд визнав самостійною підставою для задоволення позовних вимог. Тому посилання скаржника на те, що він належним чином повідомив позивача про проведення загальних зборів, не може спростовувати висновки апеляційного суду та підтверджувати неврахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 04.07.2023 у справі №910/1748/22, від 16.12.2020 у справі №910/14910/18, від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18.
43. Отже, доводи скаржника не можуть підтверджувати обґрунтованість підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК.
Щодо підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК, та формування Судом висновку про застосування норм права.
44. У цій частині доводів скаржник зазначає про необхідність формування висновку про застосування частини сьомої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" в аспекті встановлення належного виконання виконавчим органом Товариства вимоги учасника про скликання загальних зборів, у разі невключення всіх запропонованих учасником питань до порядку денного, як правової підстави для виникнення у ОСОБА_2 права на самостійне скликання загальних зборів Товариства.
45. Щодо наведених доводів колегія суддів зазначає таке.
46. Частиною сьомою статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.
47. Суди попередніх інстанцій установили, що 26.12.2024 учасник Товариства - ОСОБА_2 направив на адресу Генерального директора (позивача) вимогу про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", в якій запропоновано наступний порядок денний:
1.Дострокове звільнення Генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_1 ;
2.Обрання членів колегіального виконавчого органу ТОВ "Дарекс-Енерго" Дирекції у складі Генерального директора та Заступника генерального директора;
3.Призначення та уповноваження відповідальних осіб ТОВ "Дарекс-Енерго" представляти інтереси ТОВ "Дарекс-Енерго" з питання державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців щодо зміни керівника товариства.
48. Розглянувши вимогу учасника Товариства про скликання загальних зборів учасників, позивач призначив проведення загальних зборів учасників Товариства на 11.04.2025 на 15 год 00 хв, за адресою фактичного місцезнаходження Товариства, а саме: АДРЕСА_1 . Одночасно з цим запропоновано наступний порядок денний загальних зборів Учасників:
1.Визначення прибутку Товариства станом на 01.04.2025. Розподіл чистого прибутку товариства, порядок та строки виплати дивідендів та їх розмір;
2.Затвердження звіту Генерального директора Товариства ОСОБА_1 за результатами його роботи на посаді Генерального директора Товариства;
3.Затвердження результатів роботи інвентаризаційної комісії товариства;
4.Розгляд заяви учасника Товариства ОСОБА_1 про продаж (відчуження) його частки в розмірі 49% в статутному капіталі підприємства;
5.Звільнення ОСОБА_1 з посади генерального директора ТОВ "Дарекс-Енерго".
Цим же листом, ОСОБА_2 запропоновано надати свої пропозиції та внести зміни до порядку денного загальних зборів.
49. У касаційній скарзі Товариство зазначає, що оскільки позивач, ігноруючи порядок денний, запропонований у вимозі ОСОБА_2 від 26.12.2024, не включив до порядку денного питання: Обрання членів колегіального виконавчого органу ТОВ "Дарекс-Енерго" - Дирекції у складі Генерального директора та Заступника генерального директора, це є підтвердженням факту невчинення позивачем як особою, яка на той час займала посаду Генерального директора Товариства, всіх належних дій для скликання загальних зборів за вимогою учасника Товариства ОСОБА_2 , що, у свою чергу, за доводами скаржника, надавало ОСОБА_2 право самостійно скликати загальні збори учасників.
50. Колегія суддів вважає зазначені доводи безпідставними, оскільки за змістом статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", право учасника на самостійне скликання загальних зборів виникає лише у випадку, коли Товариство не виконало вимогу про скликання загальних зборів, у визначений вказаною нормою строк, взагалі.
51. Так, частиною дев`ятою статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" визначено, що у разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.
52. Водночас, коли товариство виконало вимогу учасника про скликання загальних зборів, однак не включило до порядку денного одне з питань, запропонованих таким учасником, колегія суддів вважає, що право на самостійне скликання загальних зборів в останнього не виникає, натомість його відповідні права щодо розгляду запропонованого питання захищаються в порядку статті 32 Закону.
53. Згідно з частинами шостою, сьомою статті 32 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників. Будь-який учасник має право внести пропозиції щодо включення питань до порядку денного загальних зборів учасників. Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 5 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. Таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.
54. Отже, у разі неналежного виконання Товариством обов`язку щодо включення до порядку денного одного з питань, запропонованих учасником, який надіслав вимогу про скликання загальних зборів, вважається, що таке питання є автоматично включеним до порядку денного і, відповідно, може бути проголосоване на скликаних Товариством загальних зборах, однак за вказаних обставин учасник товариства не набуває самостійного права на скликання загальних зборів на підставі частини дев`ятої статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".
55. Отже, доводи скаржника не спростовують висновків апеляційного суду про те, що у спірних правовідносинах у ОСОБА_2 не виникло право на самостійне скликання загальних зборів згідно з частиною дев`ятою статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".
Щодо підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК.
56. Посилаючись на вказану підставу касаційного оскарження ТОВ "Дарекс-Енерго" зазначає, що апеляційний суд неналежним чином дослідив наявні у справі докази щодо:
- дати отримання Генеральним директором повідомлення ОСОБА_2 з вимогою про скликання загальних зборів учасників Товариства;
- дати коли поштове відправлення Генерального директора, з повідомленням №26 про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", направлене на адресу учасника ТОВ "Дарекс-Енерго" ОСОБА_2 прибуло до відділення Укрпошти та могло бути отримано ОСОБА_2 .
Також відповідач вказує, що апеляційний суд помилково встановив обставини спрямування копії листа з повідомленням №26 про скликання загальних зборів учасників ТОВ "Дарекс-Енерго", ОСОБА_2 засобами електронного зв`язку за допомогою мессенджера Telegram, оскільки ця обставина не підтверджена жодними достовірними доказами та заперечувалася відповідачем.
57. Відповідно до частини третьої статті 310 ГПК підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо, зокрема: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
58. За змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК достатньою підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є не саме по собі порушення норм процесуального права, а зазначене процесуальне порушення доводиться у сукупності з належним обґрунтуванням скаржником заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
59. Колегія суддів зазначає, що оскільки посилання скаржника на недослідження наявних у справі доказів стосується лише питання листування учасника Товариства та його виконавчого органу щодо виконання обов`язку останнього про скликання загальних зборів Товариства на вимогу учасника, тобто, наводиться виключно у взаємозв`язку з пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу, який не знайшов свого підтвердження під час касаційного перегляду справи, такі доводи, про неналежне дослідження зібраних у справі доказів, відхиляються судом касаційної інстанції, адже вони не можуть бути самостійною підставою для задоволення вимог касаційної скарги в силу приписів статті 310 ГПК.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та розподіл судових витрат.
60. Суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу судом встановлено, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у постанові Верховного Суду та на який посилався скаржник у касаційній скарзі, стосується правовідносин, які не є подібними (пункт 5 частини першої статті 296 ГПК).
61. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
62. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 309 ГПК).
63. Зважаючи на те, що наведена скаржником підстава касаційного оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025, передбачена у пункті 1 частини другої статті 287 ГПК, не отримала підтвердження після відкриття касаційного провадження, Суд відповідно до пункту 5 частини першої статті 296 ГПК дійшов висновку про необхідність закриття касаційного провадження у справі №910/4859/25, відкритого з підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК.
64. Крім того, ураховуючи, що під час здійснення касаційного перегляду справи не підтвердилися обґрунтованість підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК, а також доводи відповідача про виникнення у ОСОБА_2 права на самостійне скликання загальних зборів згідно з частиною дев`ятою статті 31 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Суд вважає, що касаційна скарга ТОВ "Дарекс-Енерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025, обґрунтована підставами касаційного оскарження, визначеними пунктами 3, 4 частини другої статті 287 ГПК, підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана постанова, залишенню без змін.
65. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК покладається на скаржника.
Керуючись статтями 296, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В :
1.Касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарекс-Енерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 у справі №910/4859/25, відкрите з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, закрити.
2.Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарекс-Енерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 у справі №910/4859/25, щодо підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, залишити без задоволення.
3.Постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 у справі №910/4859/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.Р. Кібенко
(з окремою думкою)

В.І. Студенець