УХВАЛА

30 березня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/12559/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Багай Н. О. - головуючої, Зуєва В. А., Чумака Ю. Я., 

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі"

про внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі 

за позовом Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів"

до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк"

про визнання зобов`язань припиненими,

ВСТАНОВИВ:

04.12.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" - особи, яка не брала участі у справі № 910/12559/20, на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2024 (повний текст складено 05.09.2024) про закриття апеляційного провадження з розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.10.2023 у справі № 910/12559/20. 

Ухвалою Верховного Суду від 19.01.2026 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2024 у справі № 910/12559/20, вирішено здійснити перегляд ухвали Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2024 у справі № 910/12559/20 у письмовому провадженні.

Ухвалою Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2024 у справі № 910/12559/20.

04.02.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі у справі № 910/12559/20.

Ухвалою Верховного Суду від 09.02.2026 витребувано з Господарського суду міста Києва / Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/12559/20.

Після надходження матеріалів справи № 910/12559/20 ухвалою Верховного Суду від 18.02.2026 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20. За висновками Верховного Суду, при постановлені ухвали від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 описок чи арифметичних помилок допущено не було.

18.03.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду надійшла заява, в якій заявник просить Суд: прийняти та задовольнити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" про внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2026 у справі № 910/12559/20; виправити допущену в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 описку під час зазначення суду, з якого надійшли матеріали справи № 910/12559/20, шляхом заміни словосполучення: "13.02.2026 на виконання вимог вказаної ухвали Суду, надійшли матеріали справи Господарського суду міста Києва № 910/12559/20" на: "13.02.2026 на виконання вимог вказаної ухвали Суду, надійшли матеріали справи № 910/12559/20 з Північного апеляційного господарського суду".

Як зазначає Товариство з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі", в тексті ухвали Верховного Суду допущено неточність під час зазначення суду, з якого надійшли матеріали справи № 910/12559/20, тому, на думку заявника, з метою чіткості та однозначності наявні достатні та обґрунтовані підстави для внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/12559/20.

За змістом статті 243 Господарського процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Таким чином, приписи статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка не спотворює текст судового рішення та не призводить до його неправильного сприймання: помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.01.2024 у справі № 910/65/14, від 20.09.2022 у справі № 916/840/21 та ухвалі Верховного Суду від 18.03.2024 у справі № 904/4806/22. Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. 

У прохальній частині заяви, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі", заявник просить Верховний Суд:
1) прийняти та задовольнити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" про внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2026 у справі № 910/12559/20;
2) виправити допущену в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 описку під час зазначення суду, з якого надійшли матеріали справи № 910/12559/20, шляхом заміни словосполучення: "13.02.2026 на виконання вимог вказаної ухвали Суду, надійшли матеріали справи Господарського суду міста Києва № 910/12559/20" на "13.02.2026 на виконання вимог вказаної ухвали Суду, надійшли матеріали справи № 910/12559/20 з Північного апеляційного господарського суду".

Проте в тексті ухвали Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 словосполучення, наведеного заявником, немає. Водночас у тексті ухвали Верховного Суду від 18.02.2026 у справі № 910/12559/20 найменування суду, з якого надійшли матеріали справи № 910/12559/20, не зазначалося, а було зазначено належність справи до Господарського суду міста Києва. Ураховуючи наведене, Верховним Судом, при постановлені ухвал від 02.02.2026 та від 18.02.2026 у справі № 910/12559/20, не було допущено описок чи арифметичних помилок, тому колегія суддів вважає подану заяву про виправлення описки необґрунтованою.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом пункту 1 частини 2 вказаної статті залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Зловживання - це особливий різновид процесуального порушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав.

Проявом зловживання процесуальними правами може бути протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам процесуальних норм, але здійснюються з корисливим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя та/або інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах. Отже, особливість зловживання правом полягає в тому, що особа використовує зовні законні способи задоволення своїх потреб, тобто обґрунтовує правомірність здійснення свого суб`єктивного права для досягнення та реалізації "нібито законних цілей", однак насправді особа переслідує приховані цілі, які не відповідають змісту, призначенню права та суперечать принципам права.

Суд звертає увагу на те, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Згідно із частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. (частина 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

04.02.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" вже зверталося до Верховного Суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20, яка визнана Судом необгрунтованою. Водночас 18.03.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" повторно звернулося до Верховного Суду із заявою, зокрема, про внесення виправлень до ухвали Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20 та до ухвали Верховного Суду від 18.02.2026 у справі № 910/12559/20, що постановлена за результатами розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 02.02.2026 у справі № 910/12559/20.

Такі дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" вочевидь є зловживанням процесуальними правами відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України та зводяться до намагання у будь-який спосіб затягнути подальший розгляд справи № 910/12559/20, матеріали якої знаходяться в суді апеляційної інстанції, оскільки відповідно до підпункту 17.9 пункту 17 розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо на момент надходження заяви про внесення виправлень, ухвалення додаткового рішення, роз`яснення судового рішення справа у відповідному суді відсутня, суд витребовує справу з суду нижчої інстанції протягом п`яти днів із дня надходження відповідної заяви, а суд нижчої інстанції направляє справу до суду, який її витребував, не пізніше наступного дня із дня надходження відповідної вимоги суду. У такому випадку подана заява розглядається протягом десяти днів із дня надходження справи до суду, який має її розглядати

Ураховуючи викладене, Верховний Суд визнає дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" щодо чергового подання необґрунтованої заяви про внесення виправлень зловживанням процесуальними правами.

Згідно із частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України в разі якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із частинами 1 та 2 статті 131 вказаного Кодексу заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

За змістом частини 1 статті 132 Господарського процесуального кодексу України одним із видів заходів процесуального примусу є, зокрема, штраф.

У пункті 2 частини 1 статті 135 зазначеного Кодексу встановлено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу в сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Відповідно до частини 5 статті 135 Господарського процесуального кодексу України ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

За змістом частини 7 статті 12 Господарського процесуального кодексу України розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2026 року встановлений у розмірі 3328,00 грн.

Ураховуючи те, що дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" щодо подання повторної безпідставної заяви про внесення виправлень слід визнати зловживанням процесуальними правами, Суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3328,00 грн, який підлягає стягненню в дохід Державного бюджету України.

Керуючись статтями 43, 131, 132, 135, 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" щодо подання безпідставної та необґрунтованої заяви про внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зловживанням процесуальними правами.

2. Залишити без розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" про внесення виправлень до ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що надійшла 18.03.2026 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд". 

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Партнер-Експі" (вулиця Січеславська Набережна, будинок 29-А, місто Дніпро, Дніпропетровської області, 49000; код ЄДРПОУ 32350440) у дохід Державного бюджету України (стягувач - Державна судова адміністрація України: вулиця Липська, 18/5, місто Київ, 00020; код ЄДРПОУ 26255795) за зловживання процесуальними правами штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3328,00 грн (три тисячі триста двадцять вісім грн, 00 коп).

4. Копію ухвали направити Державній судовій адміністрації України.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча Н. О. Багай

Судді В. А. Зуєв

Ю. Я. Чумак