УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 березня 2026 року
м. Київ
справа № 317/4773/25
провадження № 51 - 1165 впс 26
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:
головуючої ОСОБА_1 , 
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 , 
розглянувши у судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 317/4773/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 18 лютого 2026 року, до іншого суду апеляційної інстанції,
установив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло зазначене вище подання про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 317/4773/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 18 лютого 2026 рокудо іншого суду апеляційної інстанції.
Подання обґрунтовано неможливістю проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.
Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про час та місце розгляду подання в установленому порядку, передбаченому КПК. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло. 
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку. 
Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. 
Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Запорізького апеляційного суду для розгляду в порядку апеляційної процедури надійшли матеріали вказаного провадженняза апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 18 лютого 2026 року.
20 березня 2026 рокусформовано протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями з підстав відсутності потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Так, на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду працює троє суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Проте суддів судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 виключено з автоматизованого розподілу справи, оскільки вони брали участь у розгляді вказаного кримінального провадження на стадії досудового розслідування (ухвали Запорізького апеляційного суду від 14 серпня і 23 жовтня 2025 року), що згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК унеможливлює їх участь при апеляційному розгляді.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Абзацом 11 п. п. 2.3.3 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.
Відповідно до п. п. 2.3.19 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, з урахуванням принципу універсальності суддів, у разі неможливості АСДС сформувати склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи), апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ або цивільних справ з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного так і резервного складу), які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), до автоматизованого розподілу залучаються судді, визначені рішенням зборів суддів із всього складу суду, без змінення спеціалізації, виключно як члени судової колегії, з урахуванням того, що суддя-доповідач (головуючий) визначається зі складу суддів відповідної судової палати.
Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів кримінального провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 березня 2026 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді вказаного провадження на підставі ст. 76 КПК.
Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Запорізькогоапеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали кримінального провадження (справа № 317/4773/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК, з апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 18 лютого 2026 року із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного для його розгляду.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження (справа № 317/4773/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК, з апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 18 лютого 2026 року направити з Запорізького апеляційного суду до Дніпровськогоапеляційного суду для розгляду. 
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3