РІШЕННЯ
Іменем України

03 березня 2026 року 
м. Київ

справа № 990/488/25
адміністративне провадження № П/990/488/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Білак М.В.,  Загороднюка А.Г.,  Мельник-Томенко Ж.М.,  Радишевської О.Р., 
розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу, за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРЕДМЕТ СПОРУ
1. У жовтні 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду (далі - Суд) як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС України, Комісія), у якому просив:
1.1. визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
1.2. зобов`язати ВККС України поновити участь ОСОБА_1 в кваліфікаційному іспиті для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду з етапу тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного іспиту.
2. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатом тестування когнітивних здібностей 10.09.2025 комп`ютерною програмою визначено йому кількість балів - 32,63, що є менше середнього допустимого балу тестування (33), визначеного рішенням Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25. На підставі цих результатів Комісія ухвалила рішення від 19.09.2025 № 173/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17.09.2025 кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду у межах іспиту, згідно з яким позивачеві ОСОБА_1 визначено кількість тестових балів 32,63, результат зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «Не складено» (додаток 1 до рішення Комісії).
2.1. Наголошуючи на тому, що отриманий результат не відображає його фактичного інтелектуального та професійного рівня, ОСОБА_1 звернувся до Комісії з листом, в якому вказав, що не погоджується з результатом тестування когнітивних здібностей, у зв`язку з чим вимагав надати результати тестування щодо нього та про надіслання поставлених під час тестування питань та наданих відповідей. У відповідь Комісія листом від 30.09.2025 повідомила, про те, що може забезпечити учаснику доступ до звіту про власні результати тестування когнітивних здібностей, складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитань, унікального номеру запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання. Також Комісія зазначила, що таку інформацію може бути надано через кабінет суддівської кар`єри у разі формування учасником у цьому кабінеті відповідного звернення. У цьому ж листі Комісія зауважила, що зміст тестових баз, що використовуються для забезпечення проведення добору кандидатів на посаду судді, інформацію, що міститься в матеріалах проведення іспиту, включено до Переліку відомостей, що становить службову інформацію в Комісії, затвердженого наказом Голови ВККС України від 05.04.2017 № 24 (зі змінами; пункти 12,14).
2.3. Позивач також зазначив, що в день отримання відповіді Комісії [30.09.2025] він звернувся до ВККС України через кабінет суддівської кар`єри із зверненням, в якому прохав: (1) отримати доступ до звіту про власні результати тестування когнітивних здібностей, складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитань, унікального номеру запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання; (2) отримати інформацію щодо затвердження Комісією форми та змісту тестування когнітивних здібностей в межах іспиту. Однак станом на 16.10.2025 відповіді на це звернення позивача Комісією не надано.
2.4. З огляду на те, що рішення Комісії про відмову у допуску до наступного етапу іспиту мало наслідком припинення участі позивача у зазначеному іспиті, що в широкому розумінні повинно трактуватися як рішення про відмову в допуску до професії судді, яке обмежує можливості щодо кар`єрного просування, що безпосередньо зачіпає професійну репутацію позивача як правника та є втручанням в право на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку, позивач звернувся до адміністративного суду про його оскарження з таких підстав.
2.5. Позивач підкреслив, що з метою належного визначення рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу ВККС України зобов`язана затвердити перелік конкретних питань, які будуть поставлені учасникам, оскільки, згідно з абзацом другим частини третьої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII), саме на Комісію покладено обов`язок затвердження форми та змісту тестувань, що означає не лише визначення структури і формату проведення тестування (наприклад, типу завдань - тестові, відкриті, ситуаційні тощо), але й затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
2.6. Не заперечуючи ту обставину, що затверджений перелік питань, в силу приписів частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII, не підлягає оприлюдненню, позивач наполягав на тому, що встановлене законодавством обмеження щодо його оприлюднення не звільняє Комісію від обов`язку його затвердження, оскільки йдеться не про публічний доступ до тестових завдань, а про їх належне формування та використання для забезпечення об`єктивності кваліфікаційного іспиту.
2.7. Позивач звертав увагу Суду на той факт, що рішенням ВККС України від 29.01.2025 № 29/зп-25 було визначено лише довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей, однак Комісією не затверджено повного переліку питань, що мають використовувалися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників іспиту, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII, в частині обов`язку Комісії затвердити зміст тестувань. Наведене, на думку позивача, вказує на те, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, у зв`язку з чим такі дії (бездіяльність) відповідача не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
2.8. ОСОБА_1 наголосив на тому, що ВККС України зобов`язана забезпечити учасникові можливість ознайомлення з поставленими йому під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими ним відповідями, оскільки такий обов`язок прямо випливає із принципів прозорості і відкритості добору на посаду судді, закріплених у частині другій статті 70 Закону № 1402-VIII, та деталізованих у пункті 4.15 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС України від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24). 
2.9. У взаємозв`язку з наведеним позивач підкреслив, що право учасника на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту є непорушною та невід`ємною складовою забезпечення права на об`єктивне оцінювання та ефективне оскарження результатів іспиту. Однак, враховуючи посилання ВККС України у відповіді на звернення позивача на відсутність можливості надати відомості щодо конкретних питань, поставлених під час тестування, та відповідей, наданих під час його проходження, на переконання останнього, ставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
2.10. На підставі наведеного позивач уважає, що з метою ефективного захисту та відновлення його порушених прав вимоги цієї позовної заяви підлягають задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 із зобов`язанням Комісію поновити його участь в кваліфікаційному іспиті для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, з етапу тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного іспиту.
ІІ. ПОЗИЦІЯ ІНШИХ УЧАСНИКІВ
3. Не погодившись із вимогами позовної заяви, ВККС України подала до Суду письмовий відзив, у якому просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
3.1. Комісія вважає безпідставними доводи позивача про те, що ВККС України всупереч положенням частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII не затверджено перелік питань з тестування когнітивних здібностей, з огляду на таке.
3.2. ВККС України наголосила на тому, що частиною третьою статті 74 вказаного Закону встановлено обов`язок затвердити лише форму та зміст тестування, практичних завдань, а затвердження конкретного переліку питань, які стосуються тестування когнітивних здібностей, чинним законодавством не передбачено. 
3.3. Перед оголошенням добору, Комісією ухвалено рішення від 12.06.2024 № 170/зп-24, яким затверджено Базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та Базові вимоги до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, а також про здійснення відповідних закупівель (зі змінами згідно з рішеннями Комісії від 21.08.2024 № 259/зп-24 та від 24.03.2025 № 58/Зп-25).
3.4. Форму та зміст тестування когнітивних здібностей визначено Положенням № 185/зп-24, пунктом 2.6 розділу 2 якого передбачено, що форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними (дистрактори).
3.5. У зв`язку з наявною потребою Комісією 23.08.2024 в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозоро» оголошено закупівлю першої частини бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей. За цією процедурою було відкрито торги - UA-2024-08-23-008279-а, переможцем яких визначено ТОВ «ХГР Україна», з яким ВККС України укладено договір від 13.09.2024 про надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту.
3.6. Відповідно до пункту 6 додатку до вказаного договору передбачено дворівневу тестову перевірку, яка полягає у проведенні пілотажного тестування (дослідження) та тестування з метою перевірки тестових завдань за основними психометричними показниками (претестове дослідження), зокрема:
- перша або базова перевірка (внутрішня перевірка), яка проводиться розробником, націлена на збір статистичної інформації та зворотного зв`язку респондентів, проведення статистичного аналізу отриманих відповідей. За результатами такої перевірки можливе коригування та/або уточнення тестових завдань;
- остаточне тестування (зовнішня перевірка), яке проводиться за допомогою Комісії. За результатами такої перевірки можливе коригування компоновки тесту та визначення рекомендацій щодо прохідного балу.
3.7. З метою апробації тестових завдань за основними психометричними показниками Комісією спільно з ТОВ «ХГР Україна» 06.12.2024 проведено тестування (зовнішня перевірка) когнітивних здібностей з цільовою референтною групою, подібною до кандидатів на посаду судді, зокрема: 20 помічників суддів, 9 працівників суду та 16 прокурорів.
3.8. На основі проведеного тестування ТОВ «ХГР Україна» надано Комісії звіт щодо ключових психометричних показників, а саме: складності завдань, дискримінативності та надійності. Окрім того, Комісією 30 та 31.07.2025 здійснено випробування програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей. Під час вказаного тестування недоліків в роботі цієї системи не виявлено.
3.9. Комісія підкреслила, що бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей є унікальною, створена спеціально на запит Комісії та використовується для перевірки відповідності кандидатів критерію професійної компетентності під час кваліфікаційного іспиту. А той факт, що розроблена ТОВ «ХГР Україна» бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей відповідає раніше затвердженим Комісією Базовим вимогам, підтверджується значною кількістю учасників, які успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, у зв`язку з чим були допущені до четвертого етапу кваліфікаційного оцінювання рішенням Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, серед яких: (І) 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; (ІІ) 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду; (ІІІ) 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
3.10. Пізніше рішенням Комісії від 29.01.2025 № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» оприлюднено на офіційному сайті ВККС України довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до вказаного рішення).
3.11. Також Комісія звертала увагу Суду на те, що на виконання пункту 5.4. розділу 5 Положення № 185/зп-24 ВККС України рішенням від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено та оприлюднено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеним до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27.08.2025 № 162/зп-25). У цій методиці у достатньому об`ємі наведено загальну інформацію, яка розкриває аспекти тестування когнітивних здібностей, структуру та типи завдань, методику оцінювання, де наведено кількість балів за правильну відповідь, коефіцієнт, який встановлений за складність запитань, а також порядок складення такого тестування.
3.12. Підсумовуючи наведене, Комісія зауважила, що покликання позивача на непередбачуваність процедури добору на посаду судді є необґрунтованими, оскільки норми Положення № 185/зп-24, умови, порядок проведення кваліфікаційного іспиту у межах добору, а також алгоритм визначення прохідного бала для всіх його етапів були належним чином прийняті, затверджені та оприлюднені Комісією завчасно. Очевидно, що ОСОБА_1 був ознайомлений з ними, добровільно виявив бажання брати участь в оголошеному доборі та з`явився для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи та приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови, а отже, на переконання відповідача, Комісією у повній мірі дотримано принцип прозорості та рівності умов для його учасників.
3.13. У взаємозв`язку з викладеним Комісія підкреслила, що будь-яких заперечень щодо порушення Комісією процедур добору, в тому числі розробки бібліотеки тестових завдань, які використовувалися Комісією у тестуванні когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей (19.09.2025) позивач не заявляв.
3.14. З урахуванням наведеного Комісія вважає, що незгода позивача з отриманими балами за результатами тестування когнітивних здібностей, яке є одним з етапів кваліфікаційного іспиту, сама по собі не свідчить про протиправність дій чи рішень Комісії у процедурі добору на посаду судді місцевого суду.
3.15. Щодо доводів позивача, якими він, серед іншого, обґрунтовує підстави позову, а саме незгодою з відмовою Комісії надати перелік тестових питань з перевірки когнітивних здібностей, які були згенеровані для нього інформаційною системою під час складання іспиту, та правильних відповідей до них, Комісія зауважила, що предметом оскарження у цій справі є рішення Комісії, ухвалене за результатами проведеного Комісією третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), а не окремі її дії чи бездіяльність ВККС України щодо ненадання Комісією на запит позивача переліку питань та правильних відповідей до них. 
3.16. Водночас Комісія пояснила, що на звернення ОСОБА_1 від 30.09.2025 (вх. № 02-10574/25 від 01.10.2025), в якому позивач просив, серед іншого, надати йому доступ до звіту про результати тестування когнітивних здібностей, складеного ним під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитань, унікальний номер запитання та дані про правильність або неправильність відповіді на запитання, ВККС України листом від 21.10.2025 (вих. № 21-9016/25), було надано розгорнуту відповідь та проінформовано останнього про те, що звіт про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів), розміщено в кабінеті суддівської кар`єри. 
3.17. У цій же відповіді заявнику було роз`яснено, що згідно з пунктом 2.19. розділу 2 Положення № 185/зп-24 сформовані завдання для складання кваліфікаційного іспиту є інформацією з обмеженим доступом, а зміст тестових баз, що використовуються для забезпечення проведення добору кандидатів на посаду судді, інформацію, що міститься в матеріалах проведення іспиту, включено до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в Комісії, затвердженого наказом Голови Комісії від 05.04.2017 № 24 (зі змінами, пункти 12,14).
3.18. Непогоджуючись із доводами позивача про те, що ухвалення спірного рішення є втручанням у гарантоване статтею 8 Європейської конвенції з прав людини право ОСОБА_1 на повагу до особистого життя в аспекті доступу до обраної професії та можливості встановлювати і розвивати стосунки професійного характеру, Комісія наголосила на тому, що його участь у доборі є власним добровільним рішенням, що виключає в рамках таких правовідносин між ним та Комісією можливість будь-якого протиправного втручання у приватне життя останнього. З позиції ВККС України, у цьому випадку йдеться лише про не допуск позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання), що не може трактуватися як рішенням про відмову в допуску до професії судді.
3.19. Стосовно обраного позивачем способу захисту порушених, на його погляд, прав шляхом зобов`язання Комісії поновити його участь в кваліфікаційному іспиті означеного добору з етапу тестування когнітивних здібностей ВККС України зауважила, що процедура добору кандидатів на посаду судді проводиться винятково на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені положеннями Закону, й винятково уповноваженим суб`єктом - ВККС України. Таким чином, жоден інший суб`єкт чи орган, у тому числі й суд, не може втручатися у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема компетенції Комісії при вирішенні питання відповідності кандидата на посаду судді визначеним у законі вимогам під час проведення процедури добору та перебирати на себе її повноваження.
3.20. Отже, підкреслюючи, що саме ВККС України виконує делеговане державною повноваження щодо проведення добору кандидатів на посаду судді та формування суддівського корпусу з числа осіб, які за своїми особистими та моральними якостями здатні здійснювати правосуддя на професійній основі, Комісія вважає, що при здійсненні своїх повноважень у спірних правовідносинах не вийшла за межі своєї компетенції і при реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 КАС України.
ІІІ. РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
4. Ухвалою Суд від 22.10.2025 відкрито провадження за цим позовом в адміністративній справі № 990/488/25, ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами колегією у складі п`яти суддів відповідно до частини четвертої статті 22 та статті 266 КАС України. 
5. Цією ж ухвалою витребувано у ВККС України належним чином засвідчені копії:
- рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
- належним чином завірену копію питань, які були згенеровані для ОСОБА_1 11.09.2025, під час тестування когнітивних здібностей, з варіантами наданих ОСОБА_1 відповідей, а також з варіантами правильних відповідей згенерованих ОСОБА_1 питань, які були закладені розробником під час тестування когнітивних здібностей;
- належним чином завірену копію рішення ВККС України про затвердження переліку питань з проведення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, в межах добору кандидатів на посаду судді місцевого суду, оголошеного ВККС України 11.12.2024;
- інші документи, які містять інформацію щодо предмета доказування.
6. 29.10.2025 через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подано клопотання про долучення доказів, а саме: (І) лист-відповідь ВККС України № 21-9016/25 від 21.10.2025; (ІІ) звіт про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 .
7. 06.11.2025 ВККС України через систему «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву, у якому Комісія просила відмовити у задоволенні позову.
8. Цього ж дня [06.11.2025] через систему «Електронний суд» ВККС України подано клопотання про долучення витребуваних Судом доказів, а саме: (І) витяг з рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, в частині, що стосується позивача; (ІІ) звіт про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 (індивідуальний код (логін): НОМЕР_1 ), сформований під час кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, в межах оголошеного 11.12.2024 добору на посаду судді місцевого суду.
9. Комісія звернула увагу Суду на те, що зазначений звіт містить відомості про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах інформаційної системи, що використовується Комісією для проведення тестування когнітивних здібностей, і дані про правильність або неправильність відповідей учасником на запитання (без основ, дистракторів та ключів).
10. Щодо інших витребуваних ухвалою Суду від 22.10.2025 доказів ВККС України повідомила про неможливість їх надання з огляду на таке.
10.1. Комісія зауважила, що за змістом частини четвертої статті 74 Закону №1402-VIII, пунктів 2.5, 2.15 розділу 2 Положення № 185/зп-24 (зі змінами) не передбачено затвердження ВККС України бази завдань кваліфікаційного іспиту та переліку питань тестування когнітивних здібностей.
10.2. Щодо бази тестових запитань (завдань) тестування когнітивних здібностей Комісія пояснила, що рішенням ВККС України від 12.06.2024 № 170/зп-24 (у редакції рішення Комісії від 21.08.2024 № 259/зп-24, зі змінами) затверджено Базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту та визначено кваліфікаційні критерії до розробника тестів, зокрема, наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів). За результатами відкритого аукціону переможцем на розробку бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей визнано ТОВ «ХГР Україна», з яким Комісією укладено договір від 13.09.2024 № 70. Згідно з цим договором, вартість послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей за цим договором складає 688270,00 грн, у тому числі ПДВ 114711,67 грн; загальна кількість тестових запитань (завдань) - 240.
10.3. 04.04.2025 на виконання умов вказаного договору ТОВ «ХГР Україна» передано Комісії базу тестових завдань когнітивних здібностей. 
10.4. Також ТОВ «ХГР Україна» передано Комісії звіт щодо технічних характеристик бібліотеки тестових завдань, який містить результати двоетапного пілотного тестування та оцінку надійності та валідності запропонованих інструментів. Надійність тестів підтверджена високим коефіцієнтом Альфа Кронбаха, що свідчить про їхню внутрішню узгодженість. Конструктна валідність підтверджується високим рівнем кореляції результатів з міжнародними психометричними тестами компанії Psytech International, забезпечують об`єктивність і коректність оцінювання. Крім того, проведено аналіз рівнів складності завдань і виключено ті, що не відповідали встановленим критеріям якості.
10.5. Комісія наголосила на тому, що розроблена ТОВ «ХГР Україна» база тестових завдань когнітивних здібностей є унікальною, обмеженою у кількості питань та створеною спеціально на запит Комісії з метою виконання повноважень, визначених Законом № 1402-VIII. Зміст тестових баз, що використовуються для забезпечення проведення добору кандидатів на посаду судді та кваліфікаційного оцінювання, включено до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у ВККС України, затвердженого наказом Голови Комісії від 05.04.2017 (зі змінами, пункт 12).
10.6. Згенеровані учаснику етапу кваліфікаційного іспиту завдання щодо когнітивних здібностей (40 запитань) складають близько 17 % бази тестових завдань з когнітивних здібностей, яка була використана у межах добору на посаду судді, оголошеного 11.12.2024.
10.7. Цю базу Комісією заплановано використовувати в інших процедурах суддівської кар`єри.
10.8. З метою забезпечення конфіденційності бази тестових запитань (завдань) когнітивних здібностей у Комісії вживаються заходи щодо, зокрема: обмеження кола осіб, які мають доступ до неї; фіксації подій (обробки), завантаження бібліотеки завдань наказами Голови Комісії, відповідними актами, доповідними записками; облаштування єдиного захищеного робочого місця для працівників, які здійснюють обробку та завантаження завдань.
10.9. Відповідно до пункту 2.16 розділу 2 Положення № 185/зп-24 (зі змінами) база завдань іспиту завантажується до інформаційної системи, що використовується Комісією для цілей проведення іспиту.
10.10. Рішенням Комісії від 12.06.2024 № 170/зп-24 (у редакції рішення Комісії від 21.08.2024 № 259/зп-24, зі змінами) затверджено Базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів. За результатами відкритого аукціону переможцем на впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей визнано ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.», з яким Комісією укладено договір від 17.10.2024 № 81. На виконання умов цього договору ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.» 18.12.2024 виконано послугу з впровадження у Комісії програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» (далі - ПЗ), зокрема надано ліцензію на право використання ПЗ.
10.11. На підставі наказу Голови Комісії від 10.06.2025 № 39 з урахуванням результатів випробувань ПЗ уведено в промислову експлуатацію. ПЗ є окремою складовою інформаційно-комунікаційної системи Комісії, що має Атестат відповідності на комплексну систему захисту інформації інформаційно-комунікаційної системи Комісії, зареєстрований в Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 30.06.2025 №2451В, та функціонує у складі серверного сегменту Комісії.
10.12. Указана унікальна база тестових завдань з обмеженою кількістю питань впроваджена у програмне забезпечення ВККС України «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту».
10.13. Комісія наголосила на тому, що доступ до програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» здійснюється з автоматизованих робочих місць внутрішніх авторизованих користувачів у межах локальної мережі інформаційно-комунікаційної системи Комісії. Доступ до ПЗ поза межами будівлі Комісії неможливий.
10.14. Функціональні можливості ПЗ дозволяють, зокрема, формувати в автоматичному режимі індивідуальний звіт учасника про результати тестування когнітивних здібностей, що містить відомості про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах ПЗ і дані про правильність або неправильність відповідей учасників на запитання (без основ, дистракторів та ключів), який надано Суду на виконання ухвали від 22.10.2025 в частині витребування доказів.
10.15. Водночас з метою забезпечення конфіденційності бази тестових завдань тестування когнітивних здібностей у ПЗ відсутні функціональні можливості експорту (вивантаження) основ, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), зокрема, згенерованих для окремих учасників кваліфікаційного іспиту. Отже, функціональні можливості ПЗ не дозволяють вивантажити згенеровані лише для ОСОБА_1 завдання під час тестування когнітивних здібностей з варіантами наданих ним відповідей та правильних відповідей. 
10.16. На підставі наведеного Комісія констатувала, що надати у запропонований Судом спосіб витребувані належним чином засвідчені копії питань, які були згенеровані безпосередньо для позивача (з його відповідями та правильними відповідями), не вбачається можливим, оскільки це є функціонально неможливим.
11. У зв`язку з цим Комісією подано клопотання про здійснення огляду доказів, а саме питань, які були згенеровані для ОСОБА_1 , під час тестування когнітивних здібностей, з варіантами наданих ним відповідей та правильних відповідей, які були закладені розробниками тестових запитань - за місцем їх знаходження безпосередньо у програмному забезпеченні «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» у приміщенні ВККС України, у задоволенні якого Судом відмовлено ухвалою від 03.03.2026.
12. Ненадання відповідачем означених доказів не позбавляє Суд права та можливості ухвалити судове рішення за наявними у матеріалах справи доказами та доводами сторін, викладеними ними у заявах по суті, які є достатніми для надання оцінки фактичним обставинам справи.
13. Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін учасниками справи не заявлено. У встановлений в ухвалі від 22.10.2025 строк сторони не висловили заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
IV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
14. Рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах та затверджено текст відповідного оголошення (оприлюднено на сайті Комісії за посиланням: https://www.vkksu.gov.ua/doc/pro-ogoloshennya-doboru-na-posadu-suddi-miscevogo-sudu), у якому виявив бажання взяти участь ОСОБА_1 .
15. Рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення:
перший етап - тестування знань з історії української державності; 
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; 
третій етап - тестування когнітивних здібностей; 
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду. 
16. Цим же рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 (зі змінами) визначено прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, з урахуванням кількості посад щодо яких оголошено добір. Так, прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) визначено з урахуванням того, що до етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
17. Рішенням ВККС України від 27.08.2025 № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, допущено 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, у тому числі ОСОБА_1 .
18. Рішенням ВККС України від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, визначено та оприлюднено графік його складання.
19. Цим же рішенням Комісією визначено та оприлюднено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27.08.2025 № 162/зп-25).
20. Також рішенням Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25 встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, який складає 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
21. Згідно з визначеним та оприлюдненим графіком 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17.09.2025 Комісією проведено тестування когнітивних здібностей.
22. У подальшому, Комісією рішенням від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації:
- місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал;
- місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал;
- місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (копія рішення додається).
23. Згідно із зазначеним рішенням Комісії ОСОБА_1 за результатами тестування когнітивних здібностей набрав 32,63 бали, що є нижчим середньо допустимого балу, встановленого Комісією для третього етапу кваліфікаційного іспиту, тобто не склав тестування когнітивних здібностей, а тому останній не допущений до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).
V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
24. Суд, вивчивши доводи позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними і допустимими доказами, виходить із такого.
25. Спеціальним законом, який регулює питання проведення конкурсу на посаду судді, є Закон України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №1402-VIII).
26. Згідно з частиною першою статті 92 вказаного Закону ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України
27. За приписами частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII ВККС України проводить добір кандидатів для призначення на посаду судді, у тому числі організовує проведення щодо них спеціальної перевірки відповідно до закону та приймає кваліфікаційний іспит.
28. Частина перша статті 70 Закону № 1402-VIII передбачає, що складання кваліфікаційного іспиту є одним із етапів добору на посаду судді місцевого суду.
29. Відповідно до положень частин першої та другої статті 74 цього Закону кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС України.
30. Частиною третьою статті 74 Закону № 1402-VIII, визначено, що кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). […] Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України.
31. ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті (частина четверта статті 74 Закону № 1402-VIII).
32. Відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС України.
33. Згідно з частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII ВККС України встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
34. З огляду на наведене нормативне регулювання Суд зауважує, що тестування когнітивних здібностей передбачено Законом № 1402-VIII і воно [тестування когнітивних здібностей] є складовою частиною анонімного тестування, яке має проводитися в рамках кваліфікаційного іспиту (частина третя статті 74 Закону № 1402-VIII). 
35. Цей Закон визначає, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він (серед іншого) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС України (пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII). 
36. Іншими словами, успішне проходження тестування когнітивних здібностей є необхідною умовою успішного складення кваліфікаційного іспиту, що уможливлює подальшу участь у доборі [на посаду судді] (зокрема, допуск до четвертого його етапу - виконання практичного завдання). 
37. Закон № 1402-VIII не визначає прохідного балу для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей, натомість наділяє ВККС України повноваженням встановити такий бал. Закон № 1402-VIII указує на необхідність урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.
38. Суд зазначає, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад. Встановлення прохідного бала, вищого за мінімально допустимий, прямо передбачене частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII та спрямоване на формування рейтингу кандидатів відповідно до рівня їхніх результатів.
39. Рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
39.1. У цьому рішенні зазначено, що добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах. 
39.2. З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11.12.2024, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду звернулося 9 337 осіб та суддів.
39.3. Враховуючи кількість осіб, які звернулися до ВККС України з метою участі у цьому доборі, Комісія дійшла висновку про встановлення прохідного бала з урахуванням двох критеріїв:
1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
39.4. Пунктом 5 цього ж рішення Комісії визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду). У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
40. Відповідно до частини п`ятої статті 83 Закону № 1402-VIII порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються ВККС України.
41. До повноважень ВККС України, серед іншого, віднесено затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів на посаду судді (пункт 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII).
42. Надаючи оцінку доводам позивача про порушення Комісією приписів частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII, відповідно до якої Комісія затверджує форму та зміст тестувань, у зв`язку з тим, що остання не виконала покладеного на неї обов`язку затвердити перелік конкретних питань для тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в місцевих судах в межах означеного добору, що з його погляду, означає не лише визначення структури і формату проведення тестування, Суд виходить із такого.
43. Частиною другою статті 70 Закону № 1402-VIII установлено, що ВККС України забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді. Одним із засобів реалізації принципів прозорості та відкритості добору є затвердження форми та змісту тестувань, порядку їх проведення, а також завчасне, офіційне та загальнодоступне оприлюднення програми кваліфікаційного іспиту та переліку питань тестування.
44. Організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання визначено Положенням № 185/зп-24 (із змінами), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.
45. Відповідно до підпунктів 1.1 - 1.3 цього Положення кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
46. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
47. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та такими показниками (пункт 1.3): (І) когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації); (ІІ) знання історії української державності; (ІІІ) загальні знання у сфері права; (IV) знання зі спеціалізації суду відповідного рівня; (V) здатність практичного застосування знань у сфері права у суді відповідного рівня та спеціалізації, що встановлюється за сукупністю таких складових: вміння застосовувати знання у сфері права; навички юридичного письма; навички правничої аргументації.
48. Відповідно до пунктів 1.8, 1.9 Положення № 185/зп-24 (із змінами) засобами проведення іспиту є: складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей, знань з історії української державності, загальних знань у сфері права та зі спеціалізації суду відповідного рівня; виконання практичного завдання, що визначає рівень здатності практичного застосування знань у сфері права в суді відповідного рівня та спеціалізації. Черговість етапів складання іспиту визначається рішенням Комісії.
49. Пунктом 2.1 цього ж Положення визначено, що організаційна підготовка до проведення іспиту включає такі заходи: розроблення проєкту програми іспиту (програм етапів іспиту) і таксономічних характеристик тестувань (підпункт 2.1.1); затвердження програми іспиту (програм етапів іспиту) і таксономічних характеристик тестувань (підпункт 2.1.2); розроблення завдань іспиту (підпункт 2.1.3); формування баз завдань іспиту (підпункт 2.1.4); обрання завдань для складання етапів іспиту (підпункт 2.1.5).
50. Зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту (пункт 2.2 Положення № 185/зп-24).
51. Відповідно до пункту 2.3 Положення № 185/зп-24 таксономічна характеристика тестування визначає питому вагу дисциплін програми етапу іспиту в тестуванні. Питома вага розділу програми етапу іспиту - відсоткове співвідношення кількості тестових запитань з відповідної дисципліни до загальної кількості запитань тестування.
52. Згідно з пунктом 2.4 вказаного Положення проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
53. Програми етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та тип практичного завдання для відповідного етапу іспиту затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту (пункт 2.5 Положення № 185/зп-24).
54. Форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними (дистрактори) (пункт 2.6 Положення № 185/зп-24).
55. Форма практичного завдання - відкрите завдання, що передбачає необхідність надання учасником самостійної відповіді щодо передбачених ним умов (пункт 2.7 Положення № 185/зп-24).
56. Аналіз частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII дозволяє дійти висновку, що вказана норма не вимагає затвердження конкретного переліку питань, які стосуються тестування когнітивних здібностей.
57. Тестові завдання з когнітивних здібностей заздалегідь не оприлюднювалися, що не суперечить вимогам частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII. Втім, Комісія перед оголошенням добору кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (згідно з рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24) ухвалила рішення від 12.06.2024 № 170/зп-24, яким затвердила Базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів (додаток 1) та Базові вимоги до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів (додаток 2), а також про здійснення відповідних закупівель (зі змінами згідно з рішеннями Комісії від 21.08.2024 № 259/зп-24 та від 24.03.2025 № 58/3п-25).
58. У Базових вимогах до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів (додаток 2) Комісія описала зміст цього етапу, зокрема структуру завдань, їх суть і призначення.
59. На офіційному вебсайті Комісії оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до рішення ВККС України від 29.01.2025 № 29/зп-25).
60. 13.02.2025 на офіційному вебсайті Комісії останньою завчасно (до призначення кваліфікаційного іспиту) оприлюднено типові запитання тестування когнітивних здібностей (покликання: https://www.vkksu.gov.ua/news/do-uvagy-kandydativ-na-posadu-suddimiscevogo-sudu-ta-suddiv-yaki-mayut-namir-buty-1).
61. Відповідно до пунктів 2.16-2.18 розділу 2, 5.7 розділу 5 Положення № 185/зп-24 (із змінами) база завдань іспиту завантажується до інформаційної системи, що використовується Комісією для цілей проведення іспиту. Вибір завдань для складання іспиту (етапу) здійснюється в інформаційній системі, що використовується Комісією для цілей іспиту, за принципом випадковості.
62. Кількість завдань, що обираються для етапу іспиту складання тестування когнітивних здібностей - 40 (підпункт 2.18.1 Положення № 185/зп-24).
63. Підпунктом 5.7.1 пункту 5.7 означеного Положення встановлено максимально можливий бал на етапі іспиту тестування когнітивних здібностей - 60.
64. Пунктом 54 цього ж Положення № 185/зп-24 передбачено, що методика оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей визначається окремим рішенням Комісії. 
65. Рішенням від 27.08.2025 № 162/зп-25 Комісія, серед іншого, встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, який складає 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, а також визначила та оприлюднила особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до цього рішення) (оприлюднено на офіційному сайті ВККС України за посиланням: https://new.vkksu.gov.ua/accounting/162zp-25).
66. Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів (додаток 2 до рішення ВККС України від 27.08.2025 № 162/зп-25) передбачають, зокрема, таке. 
66.1. Анонімне тестування когнітивних здібностей є етапом кваліфікаційного іспиту та включає два аспекти:
1. Тестування вербального мислення (здатність опрацьовувати текстову інформацію; уважність при роботі з текстами різного рівня складності; вміння розуміти заплутані текстові конструкції, в тому числі в нормативно-правових актах; вміння робити обґрунтовані висновки на підставі наданої інформації; вміння відрізняти важливе від другорядного).
2. Тестування логічного мислення (вміння виявляти закономірності; побудова причинно-наслідкового зв`язку та алгоритмів вирішення завдань; здатність характеризувати предмети, явища та процеси через сукупність їх суттєвих ознак), яке включає дві складові:
- абстрактне мислення. Ця складова тестування є однією з найбільш поширених та має універсальне застосування. Вона допомагає визначити здатність людини мислити логічно, знаходити зв`язки між різними елементами та швидко адаптуватись до нових ситуацій. Ця складова детально досліджує вміння виявляти закономірності та встановлювати причинно-наслідкові зв`язки. Міжнародні дослідження показують, що високий рівень абстрактного мислення має значну кореляцію з успішністю в роботі, особливо в складному та змінюваному середовищі;
- логічне мислення. Ця складова тестування дозволяє більш детально визначити вміння кандидатів робити загальні висновки на основі окремих фактів (індуктивне мислення), вміння використовувати загальні правила в практичних ситуаціях (дедуктивне мислення) та вміння робити припущення, розрізняти факти та оціночні судження (абдуктивне мислення). Ці три типи мислення доповнюють одне одного й допомагають вирішувати різноманітні завдання.
66.2. Тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою інформаційної системи, що впроваджена Комісією для цілей проведення іспиту.
66.3. Кожен учасник тестування отримує індивідуальний варіант із 40 запитань. Час складання тестування - 30 хвилин.
66.4. Усі завдання тестування вербального мислення мають схожу структуру:
1. Спочатку кандидатам пропонується ознайомитися з певним текстовим уривком.
2. Далі кандидатам пропонується від 3 до 5 запитань до цього уривку. До всіх запитань запропоновано 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
66.5. Тексти уривків мають різноманітну тематику:
- побутова сфера. Зазвичай це тексти, контекст та зміст яких є зрозумілим усім, щонайменше на побутовому рівні;
- нормативно-правові акти - це уривки з правил, інструкцій, законів та підзаконних актів. Зазвичай аналіз таких текстів потребує вміння розв`язувати складні, іноді заплутані смислові конструкції;
- професійна тематика. Зазвичай це тексти, які стосуються спеціалізованої сфери знань. Однак, незважаючи на професійну термінологію, не передбачається наявність в учасників відповідних технічних знань, вони повинні дати відповіді на запитання, використовуючи виключно вербальні навички (розуміння складного тексту, розв`язання складних текстових конструкцій), а не знання.
66.6. При оцінці абстрактного мислення (графічні завдання) використовуються два основні типи завдань.
Тип 1. Знайти загублену фігуру. Кандидатам пропонується комбінація з 9 фігур (три рядки та три стовпчики), одна з яких відсутня. Щоб знайти пропущену фігуру, необхідно дослідити наявну інформацію, встановити закономірності та застосувати ці знання для того, щоб визначити відсутню фігуру. Більшість завдань цього типу має від 1 до 3 змінних (наприклад, колір фігури, геометрична форма фігури, розмір фігури, кількість компонентів фігури тощо). Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
Тип 2. Продовжити ряд. Кандидатам пропонується ряд із чотирьох фігур, які поступово змінюються за певною логікою. Учасникам пропонується ідентифікувати наступну фігуру в цьому ряду або фігуру, що повинна передувати першій фігурі в запропонованому ряду. Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
66.7. При оцінці логічного мислення (завдання на логіку) використовується декілька типів завдань.
Тип 1. Зробити висновок. Кандидатам пропонується декілька (від одного до трьох) тверджень. Далі необхідно зробити висновок на основі запропонованих тверджень. У деяких випадках такий висновок є точним фактом. В інших випадках від кандидатів очікується здатність зробити найбільш імовірне припущення на основі запропонованих тверджень. Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
Тип 2. Ситуаційні завдання. Кандидатам пропонується короткий опис певної ситуації. Далі пропонується від одного до трьох запитань для оцінки та/або висновків щодо ситуації. Запитання можуть бути сформульовані як позитивно (наприклад, «Яке із тверджень відповідає запропонованій ситуації»), так і заперечно (наприклад, «Яке із тверджень суперечить тезам запропонованої ситуації»). Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями). 
66.8. Розподіл завдань здійснюється за аспектами тестування: тестування вербального мислення та тестування логічного мислення. Тестування вербального мислення містить компонент вербального мислення та містить 20 запитань, що в свою чергу розподіляються за рівнем складності (10 простих, 7 середніх та 3 складних). Тестування логічного мислення містить компоненти абстрактного мислення 12 завдань що в свою чергу розподіляються за рівнем складності (6 простих, 4 середніх та 2 складних), а також 8 логічних завдань що в свою чергу розподіляються за рівнем складності (3 простих, 3 середніх та 2 складних) . 
66.9. Завдання обираються із бази завдань автоматично у такій послідовності:
1) вербальне мислення (простий рівень) - 10 завдань;
2) вербальне мислення (середній рівень) - 7 завдань;
3) вербальне мислення (складний рівень) - 3 завдання;
4) абстрактне мислення (простий рівень) - 6 завдань;
5) абстрактне мислення (середній рівень) - 4 завдання;
6) абстрактне мислення (складний рівень) - 2 завдання;
7) логічні завдання (простий рівень) - 3 завдання;
8) логічні завдання (середній рівень) - 3 завдання;
9) логічні завдання (складний рівень) - 2 завдання.
66.10. Щодо методики оцінювання, то у цьому документі [Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей] передбачено, що інформаційна система, що використовується Комісією для цілей проведення іспиту, здійснює автоматичний підрахунок результатів. Кожне тестове завдання (запитання) має лише одну правильну відповідь. Оцінювання відповіді учасника на одне тестове завдання (запитання): правильна відповідь - 1 бал; неправильна відповідь - 0 балів; ненадання відповіді - 0 балів.
66.11. Результат тестування виводиться інформаційною системою на підставі балів, отриманих учасником за кожну правильну відповідь (від 0 балів до 40 балів), та з урахуванням коефіцієнта складності тестування, а саме: 1,22 - коефіцієнт складності запитань простого рівня; 1,55 - коефіцієнт складності запитань середнього рівня; 2,16 - коефіцієнт складності запитань високого рівня. Після завершення часу (30 хвилин), відведеного для складання тестування, на екрані буде відображено вікно з результатами тестування.
67. З аналізу наведеного, Суд уважає, що Комісія належним чином виконала обов`язок щодо затвердження форми та змісту тестувань когнітивних здібностей, а також методики оцінювання цього тестування. Усі прийняті рішення з означеного питання завчасно були оприлюднені на офіційному сайті ВККС України. 
68. Позивач, за однакових умов із іншими кандидатами, мав змогу ознайомитися із оприлюдненими рішеннями ВККС України та, у разі незгоди з ними, їх оскаржити. Проте доказів оскарження рішення в судовому порядку позивачем не надано. Позивач у добровільному порядку, виявивши бажання брати участь у доборі, прибув для складання відповідних етапів іспиту, фактично прийнявши встановлений порядок його проведення та визначені умови.
69. Замовлення Комісією розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей у ТОВ «ХГР Україна» за результатами відкритої процедури публічних закупівель, не суперечить положенням пункту 2.4 Положення № 185/зп-24, за змістом якого до заходів з розробки програм етапів іспиту, таксономічних характеристик тестувань та завдань іспиту може бути залучено інших фахівців, яких бракує у ВККС України та Національній школі суддів України.
70. У межах цієї справи не є спірними процедури публічних торгів, зокрема, і визначення переможців, що стали виконавцями замовлень Комісії з розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей (ТОВ «ХГР Україна») та програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» (ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.»), тому оцінка в цій частині Судом не надається.
71. Згідно з підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етапу іспиту, у разі: (6.3.4.1) набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; (6.3.4.2) набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей; (6.3.4.3) відмови від складання іспиту (етапу іспиту).
72. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (пункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24). 
73. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (пункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
74. Пунктом 6.1 розділу 6 цього ж Положення визначено, що стадіями встановлення результатів іспиту є затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту, затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту та затвердження загальних результатів іспиту. Результати кожного етапу іспиту декодуються після перевірки та оцінювання усіх робіт (пункт 6.2).
75. У рішенні про затвердження кодованих і декодованих результатів етапу іспиту зазначається, зокрема, бал учасника та результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
76. Відповідно до частини одинадцятої статті 74 Закону № 1402-VIII порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.
77. Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту тестування когнітивних здібностей набрав 32,63 балів, що є менше середнього допустимого балу тестування (55 відсотків максимально можливого бала (60) - 33 бали), визначеного рішенням Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25, що зафіксовано програмним забезпеченням (автоматично після завершення тестування) у звіті про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 (індивідуальний код (логін): НОМЕР_1 ), що не порушує принципу об`єктивності процедури оцінювання.
78. Набрання учасником добору менше середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, які встановила ВККС України, означає, передусім, у розумінні цитованих вище приписів частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, - що кандидат на посаду судді не склав кваліфікаційного іспиту з вибраної спеціалізації суду.
79. Отже, з урахуванням наведеного, ВККС України не мала підстав допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (тобто виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду), а підхід Комісії у цьому питанні, зокрема щодо ухвалення оскаржуваного рішення, був передбачуваний (прогнозований) і мав відповідні підстави.
80. Варто додати, що відповідно до визначених ВККС України умов тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання їх результатів, отриманих за допомогою однієї і тієї самої тестової бази, що її підготувало (розробило) ТОВ «ХГР Україна», проходили усі кандидати на посаду судді в рамках добору (відповідно до встановленого графіку). Обставини / відомості, зокрема щодо замовлення Комісією розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей ТОВ «ХГР Україна» на підставі договору, укладеного за результатами відкритої процедури публічних закупівель, були відомі до початку тестування когнітивних здібностей, що втім не стало перепоною для проведення такого тестування, як і участі у ньому усіх учасників добору, які були допущені, серед яких був і ОСОБА_1 . Однак успішно склали цей етап кваліфікаційного іспиту не всі кандидати, які брали участь у доборі, зокрема й позивач.
81. Зауваження до організаційного забезпечення тестування когнітивних здібностей, зокрема до розробника тестових завдань, й власне участі ВККС України у цьому процесі, виникли у позивача після отримання незадовільного результату тестування когнітивних здібностей, який, на його переконання, не відображає дійсного рівеня його когнітивних здібностей. 
82. У зв`язку із цим Суд звертає увагу на те, що, незважаючи на висловлені сумніви, - якщо узагальнити доводи позивача - у придатності тестових завдань як підстави для скасування оскаржуваного рішення в частині балів, які він отримав, останній усе-таки просить заново пройти цей етап кваліфікаційного іспиту. Отже, підхід (спосіб), який обрав позивач у вимірі описаних правовідносин, у сукупності з висловленими аргументами дозволяє виснувати, що доводи про порушення з боку Комісії визначених правил тестування когнітивних здібностей, фактично є незгодою позивача з кількістю балів, отриманих за наслідками тестування когнітивних здібностей, що, власне, унеможливлює допуск до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Однак така незгода позивача, з огляду передусім на те, як закон визначає складові кваліфікаційного іспиту та умови його успішного складення, не може бути підставою для скасування оскаржуваного рішення в окресленій частині.
83. Підсумовуючи викладене, Суд уважає за необхідне зазначити, що умови добору, зокрема третього його етапу (тестування когнітивних здібностей), у якому брав участь позивач, були заздалегідь публічно оголошені та не зазнали сутнісних змін протягом часу його проведення. Ці умови (вимоги, правила), зокрема в аспекті функціоналу програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», яке використано для реалізації цієї процедури, а також бібліотеки тестових завдань, яку, на замовлення Комісії, розробило ТОВ «ХГР Україна», стосувалися однаковою мірою всіх учасників конкурсу й позивач не довів, а Суд не виявив, що стосовно позивача ВККС України допустила порушення принципів рівності та недискримінації, чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б поставили під сумнів достовірність отриманого результату.
84. На підставі наведеного Суд доходить висновку про те, що доводи позивача про недотримання комісією вимог частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII та принципу прозорості та рівності умов для їх учасників, є безпідставними та спростованими.
85. Не є слушними посилання позивача на те, що оскаржуване рішення Комісії, яке призвело до припинення участі позивача у доборі, що в широкому розумінні повинно трактуватися як рішення про відмову у допуску до професії судді, обмежує можливості щодо кар`єрного просування у суддівському корпусі та є втручанням в право на посагу до приватного життя, оскільки кваліфікаційний іспит, як складова процедури добору на посаду судді, за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає установлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює подальшу участь кандидата у відповідному етапі добору.
86. Суд зауважує, що встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. За таких умов сам по собі факт того, що окремі кандидати не долають прохідного балу, не може розцінюватися як порушення їхніх прав.
87. Отже, такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
88. Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 відповідає вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII щодо вмотивованості, не є свавільним, прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відповідає критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.
89. За таких обставин підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.
90. Ураховуючи результат розгляду справи та вимоги статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.
Керуючись статтями 241-243, 246, 250, 266 КАС України, Суд
ВИРІШИВ:
1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.
2. Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
3. Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення складене та підписане 03.03.2026. 

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько,
М.В. Білак, 
 А.Г. Загороднюк, 
 Ж.М. Мельник-Томенко, 
 О.Р. Радишевська, 
Судді Верховного Суду