УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 лютого2026 року
м. Київ
справа № 303/6521/25
провадження № 51-464 впс 26
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:
головуючої ОСОБА_1 ,
суддів  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 303/6521/25)за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 307, частиною другою статті 307 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою прокурора на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року до іншого суду апеляційної інстанції,
установив:
До Суду в порядку частини третьої статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Закарпатського апеляційного суду про направлення згаданого кримінального провадження із цього суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано неможливістю проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського апеляційного суду у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів. Зазначено, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не можуть брати участь у цьому провадженні.
Учасникам провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Звернення про відкладення розгляду подання не надходило. 
Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи, наведені в поданні, та матеріали кримінального провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке. 
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Положенням частини третьої статті 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як видно з матеріалів кримінального провадження, до Закарпатського апеляційного суду для розгляду в порядку апеляційної процедури надійшли матеріали вказаного кримінального провадження (справа № 303/6521/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 307, частиною другою статті 307 КК, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатськогоапеляційного суду від 14 січня 2026 року визначення колегії суддів для розгляду згаданого провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Згідно з інформацією, наданою Закарпатським апеляційним судом,у судовій палаті з розгляду кримінальних справ цього суду правосуддя здійснюють три судді, а саме:  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
У поданні зазначено, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не можуть брати участь у цьому провадженні.
Зі змісту копії ухвали Закарпатського апеляційного суду від 15 квітня 2025 року, яка міститься в матеріалах кримінального провадження, вбачається, що суддя ОСОБА_6 , як слідчий суддя, розглядав клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій стосовно ОСОБА_5 . 
Відповідно до копії ухвали Закарпатського апеляційного суду від 17 липня 2025 року, яка додана до подання, видно, що судді ОСОБА_7 та ОСОБА_8 брали участь у розгляді апеляційної скарги адвоката ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 червня 2025 року у кримінальному провадженні із якого було виділено матеріали в окреме об`єднане кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 .
Згідно з положеннями частини другої статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
У поданні зазначено, що відповідно до абзацу 7 пункту 3.3. Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів суддів від 20 червня 2025 року: «У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного (запасного) судді автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».
Отже, сформувати в Закарпатському апеляційному суді склад суду з визначенням головуючого судді (судді-доповідача) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ для розгляду кримінального провадження стосовно  ОСОБА_5  неможливо.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово підкреслював, що право на «суд, встановлений законом» (стаття 6 Конвенції) включає: належне формування складу суду; відсутність системних перешкод для доступу до правосуддя; обов`язок держави забезпечити ефективну організацію роботи судів.
У даній ситуації неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського апеляційного суду створює реальну загрозу порушення права на справедливий та безсторонній суд, що вимагає передачі справи до іншого суду.
Відповідно до частини тринадцятої статті 31 КПК, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
З урахуванням викладеного, а також з метою створення умов для забезпечення повного й об`єктивного розгляду провадження, належного забезпечення права особи, яка обвинувачується, на доступ до правосуддя, Суд уважає за необхідне задовольнити подання Закарпатського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження (справа № 303/6521/25) стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року для розгляду в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись статтею 34 Кримінального процесуального кодексу України Верховний Суд
постановив:
Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження (справа № 303/6521/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 307, частиною другою статті 307 КК, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року направити з Закарпатського апеляційного суду до Львівського апеляційного суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3