ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року
м. Київ

справа № 278/1722/21
провадження № 61-1523св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області про відшкодування шкоди,

за касаційною скаргою Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на постанову Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року та додаткову постанову Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2025 року у складі колегії суддів: Павицької Т. М., Борисюка Р. М., Шевчук А. М.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому, уточнивши позовні вимоги, просив стягнути з відповідача на свою користь кошти у розмірі 1 226 183,49 грн, з яких: 780 458,60 грн - майнова шкода; 381 522,05 грн - інфляційні збитки; 64 202,84 грн - 3 % річних; а також, вартість наданих експертних послуг у розмірі 4 800,00 грн, витрати на правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн та судовий збір у розмірі 12 261,85 грн. 

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 посилався на те, що 13 листопада 2020 року на 138 км автомобільної дороги Київ - Чоп, що в межах Житомирського району Житомирської області, сталася дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП) за участю транспортних засобів «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та «Man TGX18.440», державний номерний знак НОМЕР_2 , з напівпричепом марки «Schmitz», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_2 , унаслідок якої вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Зазначав, що причиною цієї ДТП став недолік в утриманні вулично-шляхової мережі автомобільної дороги Київ - Чоп на вказаному кілометрі, а саме ненадійне закріплення на деформаційному шві проїзної частини резини довжиною 9 метрів на яку здійснив наїзд автомобіль «Porsche Panamera», унаслідок чого, лист резини піднявся вертикально та стягнув автомобіль на зустрічну смугу руху. Вказаний факт був підтверджений актом обстеження ділянки вулично-шляхової мережі 138 кілометра автомобільної дороги Київ - Чоп від 13 листопада 2020 року. За результатом проведення розслідування адміністративного правопорушення було встановлено, що між Службою автомобільних доріг у Житомирській області як замовником і Товариством з обмеженою відповідальністю «Спец Комплект Постач» (далі - ТОВ «Спец Комплект Постач») як підрядником було укладено договір на закупівлю послуг з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 м. У подальшому ТОВ «Спец Комплект Постач» як підрядник уклало із Товариством з обмеженою відповідальністю «Шляхбуд-5» (далі - ТОВ «Шляхбуд-5») як субпідрядником договір щодо експлуатаційного утримання вказаної частини автомобільної дороги. 

Отримана інформація стала для Управління патрульної поліції в Житомирській області підставою передати до Житомирського районного суду Житомирської області матеріали про адміністративне правопорушення щодо притягнення директора ТОВ «Шляхбуд-5» ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 140 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). За результатом розгляду справи Житомирський районний суд Житомирської області виніс постанову від 12 лютого 2021 року у справі № 278/3568/20, якою провадження в адміністративній справі стосовно ОСОБА_3 закрито у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення. Суд вказав, що відповідно до пунктів 1 та 2 статті 13 Закону України «Про автомобільні дороги» за стан автомобільних доріг загального користування відповідно до норм та фінансування, а також якість робіт з проектування, будівництва, реконструкції, ремонту та утримання таких автомобільних доріг відповідає орган управління автомобільними дорогами. Оскільки стаття 10 Закону України «Про автомобільні дороги» вказує, що державне управління автомобільними дорогами загального користування здійснює Державна служба автомобільних доріг України, що має свої органи управління на місцях, то органом управління автомобільною дорогою, на якій відбулося ДТП, є Служба автомобільних доріг у Житомирській області (правонаступником якої  є Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області), яка має відповідати за неналежне утримання автодороги, що стало підставою для завдання позивачу майнової шкоди. 

Згідно з висновком експертного автотоварознавчого дослідження від 28 травня 2021 року № 323/21, складеним експертом Ковалем І. М. , вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Porsche Panamera», становить 780 458,60 грн. Враховуючи те, що майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а причиною завдання майнової шкоди стало неналежне утримання відповідачем автомобільної дороги, тому саме з нього необхідно стягнути завдану майнову шкоду, інфляційні збитки, 3 % річних, вартість наданих експертних послуг, витрати на правничу допомогу та судовий збір.

У зв`язку з цим позивач просив позов задовольнити.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Житомирський районний суд Житомирської області рішенням від 01 листопада 2024 року в задоволенні позову відмовив.

Суд першої інстанції мотивував рішення тим, що позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними, оскільки зазначені у позовній заяві доводи не дозволяють встановити безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідача та шкодою, завданою позивачеві. Крім того позивач не довів дотримання ним Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі - ПДР), під час керування транспортним засобом, зокрема, в частині швидкісного режиму, оцінки дорожньої обстановки та умов або ж навпаки - порушення таких вимог.

Короткий зміст постанов апеляційного суду

Житомирський апеляційний суд постановою від 16 січня 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Таранова С. І. задовольнив частково. Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 01 листопада 2024 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив частково. Стягнув із Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на користь ОСОБА_1 майнову шкоду в розмірі 780 458,60 грн, витрати на правничу допомогу в розмірі 15 000, 00 грн та судовий збір у розмірі 19 496,33 грн.

Апеляційний суд мотивував постанову тим, що саме внаслідок неналежного здійснення Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області контролю за станом автомобільних доріг, які перебувають на її балансі, нездійснення своєчасного ремонту автомобільної дороги Київ - Чоп, 13 листопада 2020 року сталася ДТП, внаслідок якої позивач зазнав майнових збитків. Відповідач під час розгляду справи не довів відсутність вини у його діях (бездіяльності) та відсутність причинно-наслідкового зв`язку між неналежним станом дорожнього покриття і ДТП, яка сталася 13 листопада 2020 року на вищевказаній автодорозі. Враховуючи наявність прямого причинно-наслідкового зв`язку між протиправною бездіяльністю відповідача Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області та виникнення шкоди, заподіяної автомобілю, що потрапив у ДТП в результаті неналежного стану дорожнього полотна, апеляційний суд дійшов висновку про стягнення зі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на користь позивача 780 458,60 грн майнової шкоди.

При цьому суд зазначив, що у Житомирській області органом державного керування автомобільними дорогами загального користування є Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області, на балансі якої перебувають усі автомобільні дороги загального користування у межах зазначеної області. Таким чином, відповідач є підприємством, на яке державою покладено обов`язок утримувати у належному стані та ремонтувати автомобільні дороги у Житомирській області, у тому числі і автодорогу Київ - Чоп в межах Житомирської області. Крім того, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області є належним відповідачем у справі, оскільки саме до її повноважень та обов`язків належить вибір підрядника, який на її замовлення буде здійснювати ремонт автомобільних доріг.

Відмовляючи у задоволенні вимог позову в частині стягнення інфляційних втрат і 3 % річних, суд виходив з того, що між ОСОБА_1 і Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області договір про відшкодування шкоди не укладався. Рішення суду про стягнення із Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на користь ОСОБА_1 майнової шкоди, яке не виконувалося відповідачем, не ухвалювалося. За таких обставин, оскільки конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди не відбулося, прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) не настало, тому немає підстав для стягнення із Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на користь ОСОБА_1 3 % річних та інфляційних втрат.

Житомирський апеляційний суд додатковою постановою від 22 січня 2025 року стягнув із Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області на користь ОСОБА_1 вартість експертного автотоварознавчого дослідження у розмірі 4 800,00 грн.

Апеляційний суд мотивував додаткову постанову тим, що постановою Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року не було вирішено питання щодо розподілу витрат, пов`язаних із проведенням експертного автотоварознавчого дослідження.

Короткий зміст касаційної скарги та її узагальнені аргументи, позиції інших учасників справи

У лютому 2025 року Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати постанову Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року та додаткову постанову Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2025 року і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Підставою касаційного оскарження вказувала те, що суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 10 грудня 2018 року у справі № 902/3201/17.

Касаційна скарга мотивована безпідставністю висновку апеляційного суду про те, що саме внаслідок неналежного здійснення Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області і контролю за станом автомобільних доріг, які перебувають на її балансі, нездійснення своєчасного ремонту автомобільної дороги Київ - Чоп 13 листопада 2020 року сталася ДТП, унаслідок якої позивач зазнав майнових збитків, адже ДТП сталася внаслідок неуважності позивача, у результаті чого було здійснено наїзд на перешкоду, а саме резинове покриття, а не в результаті відсутності ямкового/поточного/капітального ремонту автомобільної дороги. 

Крім того, не відповідає дійсним обставинам справи висновок апеляційного суду, що матеріали справи не містять доказів здійснення ремонтних робіт на ділянці автодороги, де сталася ДТП, зокрема підрядником - ТОВ «Спец Комплект Постач», з яким договір підряду було укладеного 03 травня 2019 року адже на вказаній ділянці автомобільної дороги підрядник надавав послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг. Водночас Служба автомобільних доріг у Житомирській області (правонаступником якої є Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області) як замовник, уклала з ТОВ «Спец Комплект Постач» як підрядником договір від 03 травня 2019 року № 34 на закупівлю послуг 63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км), у тому числі ділянки дороги, де трапилась подія 20 листопада 2020 року за участю позивача. Таким чином, уклавши вказаний договір, ТОВ «Спец Комплект Постач» взяло на себе відповідальність за відшкодування збитків, заподіяних фізичним або юридичним особам, пов`язаних з незадовільними дорожніми умовами. 

У березні 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Таранов С. І. подав відзив на касаційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. 

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2025 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

03 березня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи 

Апеляційний суд встановив, що згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_1 є власником автомобіля марки «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 .

Відповідно до акта обстеження ділянки від 13 листопада 2020 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 13 листопада 2020 року серії ДПР 18 № 114646 та доданої до нього схеми ДТП, 13 листопада 2020 року на 138 км + 400 м М-06 автодороги Київ - Чоп сталася ДТП за участю автомобілів «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_4 , та Man TGX18.440, державний номерний знак НОМЕР_5 , з напівпричіпом марки «Schmitz», реєстраційний номер НОМЕР_6 , унаслідок чого вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

За цим фактом до місця події позивач викликав співробітників поліції, які оглянули місце події, відібрали пояснення, зафіксували пошкодження транспортного засобу та виявили ділянку, яка має недоліки, а саме: резина довжиною 9 м, неналежно закріплена на проїзній частині, спричинила вказане пошкодження, внаслідок чого складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно директора ТОВ «Шляхбуд-5» ОСОБА_3 за вчинення ним правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 140 КУпАП.

Відповідно до акта обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 13 листопада 2020 року, того ж дня о 8:30 на 138 км + 400 м автодороги Київ - Чоп виявлено недолік, а саме резину довжиною 9 м, яка ненадійно закріплена на проїзній частині.

За схемою ДТП, автомобіль позивача отримав такі механічні пошкодження: пошкоджені ліва фара, ліве крило, бампер, задній бампер, скло, ліві передні двері, праве крило, права задня фара.

З протоколу про адміністративне правопорушення відомо, що 13 листопада 2020 року директор ТОВ «Шляхбуд-5» ОСОБА_3 як посадова особа, відповідальна за експлуатаційне утримання автодороги по 138 км + 400 м М-06 Київ - Чоп всупереч правилам, нормам і стандартам, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при експлуатаційному утриманні доріг, вимог ДСТУ 3587-97, Закону України «Про дорожній рух» та пункту 1.5 ПДР не вжив своєчасних заходів з відновлення безпечних умов для руху, а саме: не прибрав перешкоду у вигляді резини, яка закріплена на деформаційному шві, що стало супутньою причиною ДТП за участю автомобілів «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , та «Man TGX18.440», державний номерний знак НОМЕР_2 з напівпричіпом марки «Schmitz», реєстраційний номер НОМЕР_7 , внаслідок чого вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Житомирський районний суд Житомирської області постановою від 12 лютого 2021 року у справі № 278/3568/20 закрив провадження у справі за відсутністю у діях директора ТОВ «Шляхбуд-5» ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 140 КУпАП, посилаючись на те, що ОСОБА_3 як директор ТОВ «Шляхбуд-5» не є суб`єктом адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 140 КУпАП. 

Зі змісту вказаної постанови відомо, що відповідно до рапорта поліцейського взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Житомирській області 13 листопада 2020 року водій автомобіля «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , проявив неуважність, унаслідок чого здійснив наїзд на перешкоду, а саме резинове покриття, яке було ненадійно закріплене на проїзній частині дороги. У рапорті інспектор відділу розшуку та ОМ ДТП УПП в Житомирській області ДПП ст. лейтенант поліції Д. Гресько доповів, що ДТП, яка мала місце 13 листопада 2020 року на автодорозі Київ-Чоп, 138км+400, за участі транспортних засобів марки «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , та «MAN TGX 18.440», державний номерний знак НОМЕР_2 з напівпричіпом марки «Schmitz», реєстраційний номер НОМЕР_7 , яка трапилась у зв`язку з можливим неналежним утриманням вулично-шляхової мережі, в результаті чого власник транспортного засобу зазнав матеріальних збитків.

Згідно з повідомленням Служби автомобільних доріг в Житомирській області (Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області) експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення, зокрема і ділянки автодороги М-06 Київ - Чоп км 68+487 км 183 + 500, здійснює ТОВ «Спец Комплект Постач». Крім того, зазначено, що з 16 листопада 2020 року Служба листом надала згоду на залучення субпідрядної організації ТОВ «Шляхбуд-5» з метою експлуатаційного утримання ділянки автомобільної дороги загального користування державного значення М-06 Київ-Чоп км 129+600 - км 151+730.

Згідно з висновком експерта від 28 травня 2021 року № 323/21, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля марки «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження внаслідок ДТП, яка сталась 13 листопада 2020 року, на дату проведення дослідження становить 780 458,60 грн.

Відповідно до висновку експертів від 02 квітня 2024 року № КСЕ-19/111-24/3218 за результатами проведення комплексної судової експертизи, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Porsche Panamera», державний номерний знак НОМЕР_1 , внаслідок ДТП, яка сталась 13 листопада 2020 року на автомобільній дорозі Київ - Чоп, 138-000 км, станом на момент ДТП, дорівнює ринковій вартості цього ж транспортного засобу в непошкодженому стані на момент ДТП та становила 955 391,20 грн з урахуванням ПДВ на витрачені матеріали та замінні складники.

2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 

Зміст касаційної скарги з урахуванням принципу диспозитивності свідчить про те, що постанова апеляційного суду оскаржена тільки в частині задоволених вимог позову та розподілу судових витрат, а тому переглядається лише у цій частині. 

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, перевіривши правильність застосування судами норм права в межах касаційної скарги, дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Відповідно до частин першої - третьої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша та друга статті 1166 ЦК України).

Отже, для відшкодування завданої майнової шкоди необхідно довести неправомірність поведінки особи; вину заподіювача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність усіх зазначених умов є обов`язковою для ухвалення судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за завдану шкоду. У цьому випадку саме на позивача покладено обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Водночас відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) немає вини у заподіянні шкоди.

Верховний Суд у постанові від 10 грудня 2018 року у справі № 902/320/17 вказав, що протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

У статті 1 Закону України «Про автомобільні дороги» визначено, що автомобільна дорога - це лінійний комплекс інженерних споруд, призначений для безперервного, безпечного та зручного руху транспортних засобів.

Згідно з частиною третьою статті 14, частино першою статті 16 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху мають право на безпечні умови дорожнього руху, на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху. Водій має право на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху.

У частині першій статті 24 Закону України «Про дорожній рух» передбачено, що власники доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважені ними органи несуть відповідальність за створення безпечних умов руху на дорогах, вулицях та залізничних переїздах, що знаходяться у їх віданні.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про автомобільні дороги» органами, що здійснюють управління автомобільними дорогами загального користування, є: центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері дорожнього господарства; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері дорожнього господарства та управління автомобільними дорогами загального користування державного значення; Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні та Севастопольська міська державні адміністрації.

Результат аналізу норм Закону України «Про дорожній рух», Закону України «Про автомобільні дороги», Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правила користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року № 198 (із змінами та доповненнями) дозволяє дійти висновку, що у разі заподіяння власникам транспортних засобів збитків внаслідок ДТП, яка сталася через незадовільне утримання доріг, такі збитки має бути відшкодовано власниками доріг або уповноваженими ними органами (такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 16 квітня 2020 року у справі № 904/5489/18).

З такими висновками погодився і Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, вказавши у постанові від 14 вересня 2020 року у справі № 127/18036/15-ц (провадження № 61-44376сво18), що у силу закону у разі заподіяння власникам транспортних засобів збитків внаслідок ДТП, яка сталася через незадовільне утримання доріг, такі збитки має бути відшкодовано власниками доріг або уповноваженими ними органами.

У справі, яка переглядається, суди установили, що у Житомирській області органом державного керування автомобільними дорогами загального користування є Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області, на балансі якої перебувають автомобільні дороги загального користування у межах зазначеної області.

Згідно зі статтею 9 Закону України «Про дорожній рух» до компетенції власників автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважених ними органів у сфері дорожнього руху належить: компенсація витрат власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортні пригоди сталися з причин незадовільного експлуатаційного утримання автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів, за рішенням судових органів; забезпечення безпечних, економічних та комфортних умов дорожнього руху; забезпечення учасників дорожнього руху інформацією з питань стану аварійності та дорожнього покриття, гідрометеорологічних та інших умов; вирішення питань експлуатації автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів у надзвичайних ситуаціях; термінове усунення пошкоджень на автомобільних дорогах, вулицях та залізничних переїздах; своєчасне виявлення перешкод дорожньому руху та їх усунення, а у разі неможливості - невідкладне позначення дорожніми знаками, огороджувальними і направляючими засобами; організація виконання встановлених вимог щодо забезпечення безпеки дорожнього руху.

Згідно з пунктами 1-3 статті 13 Закону України «Про автомобільні дороги» орган державного управління автомобільними дорогами загального користування відповідає за: стан автомобільних доріг загального користування відповідно до діючих норм та фінансування; якість робіт з проектування, будівництва, реконструкції, ремонту та утримання автомобільних доріг загального користування; відшкодування збитків користувачам автомобільних доріг загального користування у порядку, визначеному законом.

За загальними правилами доказування, визначеними у статтях 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та частково задовольняючи позов, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що саме Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області має нести відповідальність за шкоду, спричинену ДТП, оскільки вона є підприємством, на яке державою покладено обов`язок утримувати у належному стані та ремонтувати автомобільні дороги у Житомирській області.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що саме Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області несе відповідальність перед учасниками дорожнього руху за шкоду, заподіяну користувачам автодоріг неналежним утриманням автомобільних доріг у Житомирській області.

Такі висновки узгоджуються з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 02 лютого 2022 року у справі № 447/938/14-ц (провадження № 61-1705св21), від 22 червня 2022 року у справі № 373/546/21 (провадження № 61-19989св21).

При цьому апеляційний суд правильно зазначив, що матеріали справи не містять доказів здійснення ремонтних робіт на ділянці автодороги, де сталася ДТП, зокрема, підрядником ТОВ «Спец Комплект Постач», з яким договір підряду було укладеного 03 травня 2019 року. Отже, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області зобов`язана була вчиняти всіх необхідних дій задля забезпечення безпеки дорожнього руху автомобільними дорогами, які перебувають на її балансі, у тому числі здійснювати контроль за виконанням підрядником покладених на нього обов`язків своєчасно та належним чином. Водночас невиконання чи неналежне виконання підрядником умов договору не звільняє замовника від відповідальності перед третіми особами, які не є стороною договору підряду.

Доводів щодо необґрунтованості розміру майнової шкоди та судових витрат, що стягнені на корить позивача судом апеляційної інстанції, касаційна скарга не містить.

Аргументи касаційної скарги спростовуються встановленими фактичними обставинами справи та наведеними нормами матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються необхідності переоцінки доказів, що відповідно до статті 400 ЦПК України не входить до компетенції Верховного Суду. 

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Постанова апеляційного суду в оскаржуваній частині відповідає вимогам закону, і підстав для її скасування немає.

Відповідно до частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Оскільки виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року та додаткової постанови Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2025 року було зупинено ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2025 року, у зв`язку із залишенням цих судових рішень без змін їх виконання необхідно поновити.

Керуючись статтями 400, 409, 401, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області залишити без задоволення.

Постанову Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року в оскаржуваній частині та додаткову постанову Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2025 року залишити без змін.

Поновити виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 16 січня 2025 року та додаткової постанови Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2025 року.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає. 

Судді:	А. Ю. Зайцев	
		
	Є. В. Коротенко	
		
	М. Ю. Тітов