УХВАЛА

03 лютого 2026 року
м. Київ

справа №340/6090/24
адміністративне провадження №К/990/3619/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Кашпур О.В.,
суддів - Соколова В.М., Уханенка С.А.,
перевірив касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2025 року у справі №340/6090/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в якому просила:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області в частині не вчинення дій (не видання відповідного наказу) щодо звільнення зі служби в Національній поліції України на підставі рапорту від 01 серпня 2024 року (реєстрація 06 серпня 2024 року) про звільнення на підставі пункту 7 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» за власним бажанням з 20 серпня 2024 року;
- визнати фактично припиненими трудові відносини з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з 20 серпня 2024 року;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Кіровоградській видати наказ про звільнення зі служби в Національній поліції України на підставі пункту 7 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» - за власним бажанням з 20 серпня 2024 року відповідно до рапорту про звільнення від 01 серпня 2024 року з одночасним проведенням усіх виплат, передбачених при звільненні, та внести відповідні записи до трудової книжки про виправлення часу та підстав звільнення зі служби в Національній поліції України;
- визнати протиправним та скасувати наказ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 22 серпня 2024 року №626 «Про призначення проведення службового розслідування» по факту відсутності ОСОБА_1 21 та 22 серпня 2024 року на службі в поліції без поважних причин;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 19 вересня 2024 року за №1655 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області»;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 23 вересня 2024 року за №637о/с «По особовому складу», яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» - у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
- визнати протиправним та скасувати наказ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 24 вересня 2024 року за №719 «Про призначення службового розслідування» по факту відсутності ОСОБА_1 в період з 18 вересня по 24 вересня 2024 року на службі без поважних причин;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснити перерахунок сум грошового забезпечення, передбачених та обов`язкових до виплати при звільненні за власним бажанням та провести належний розрахунок при звільненні з урахуванням вже виплачених сум та висновків суду.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.
Ухвалами Верховного Суду від 03 листопада 2025 року, 18 листопада 2025 року та 22 грудня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2025 року у справі №340/6090/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії - повернуто особі, яка її подала.
22 січня 2026 року ОСОБА_1 вчетверте через підсистему «Електронний суд» звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2025 року у справі №340/6090/24. Скаржник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
З матеріалів касаційної скарги слідує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 30 вересня 2025 року, а цю касаційну скаргу подано через підсистему «Електронний Суд» 23 січня 2026 року, тобто з пропуском, передбаченого статтею 329 КАС України тридцятиденного строку на касаційне оскарження.
Одночасно з касаційною скаргою скаржник порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Зокрема, скаржник зазначає, що враховуючи те, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції та з урахуванням об`єктивної неможливості повторної подачі касаційної скарги у встановлені законодавством строки слід поновити їй строк на касаційне оскарження, у зв`язку з поважністю пропуску строку на касаційне оскарження.
Відповідно до частин першої, другої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з приписами частини третьої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
Отже, підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.
Розглянувши подане клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, Суд зазначає, що наведені скаржником обставини не дають підстав для визнання причин пропуску строку поважними.
Доводи скаржника про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження Суд оцінює критично. Суд зауважує, що первинні та повторні касаційні скарги скаржника неодноразово поверталися ухвалами Верховного Суду з підстав невідповідності вимогам статей 328 та 330 КАС України, зокрема у зв`язку з ненаведенням належної визначеної законом підстави касаційного оскарження, чіткого зазначення норми права, яку, на думку скаржника, суди попередніх інстанцій застосували неправильно, а також відсутністю належного обґрунтування необхідності касаційного перегляду. Сам по собі факт подання касаційних скарг у межах установленого процесуального строку не може вважатися поважною причиною для його поновлення у разі повторного звернення, якщо такі скарги поверталися з підстав, що залежали виключно від процесуальної поведінки скаржника та невиконання ним вимог процесуального закону. 
Обставини, на які посилається скаржник, не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних перешкод, що унеможливлювали своєчасне та належне оформлення касаційної скарги, а зводяться до незгоди з правовою оцінкою суду касаційної інстанції щодо відповідності поданих скарг вимогам закону. 
Статтею 44 КАС України регламентовано обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Тому виконання обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми, змісту і строку подання касаційної скарги покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі необхідні для цього дії.
Верховний Суд зазначає, що повернення касаційної скарги не є безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження і обставини, за яких Верховний Суд вже повертав попередні касаційні скарги, безпосередньо пов`язані саме з діями скаржника щодо належного оформлення касаційної скарги протягом тривалого періоду.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що вказані підстави пропуску строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними та пропонує надати заяву про поновлення такого строку, де зазначити інші підстави для його поновлення разом з відповідними доказами на їх підтвердження.
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції:
- заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку на касаційне оскарження та надати належні та допустимі докази, що підтверджують ці обставини.
Керуючись статтями 169, 328 -330, 332 КАС України, 
У Х В А Л И В :
Визнати неповажними, зазначені ОСОБА_1 підстави для поновлення пропущеного процесуального строку.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2025 року у справі №340/6090/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.В. Кашпур

Судді: В.М. Соколов

С.А. Уханенко