УХВАЛА

19 грудня 2025 року 
м. Київ

cправа №  910/13321/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Васьковського О.В. - головуючого, Огородніка К.М., Погребняка В.Я., 
розглянувши клопотання  Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" 
про розгляд касаційної скарги Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" у судовому засіданні
за матеріалами касаційної скарги Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк»
на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2025
у справі №910/13321/22 
за заявою ОСОБА_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоер Консалтинг»
про банкрутство,

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Верховного Суду від 16.12.2025 відкрито касаційне провадження  у справі № 910/13321/22 за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2025   в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
18.12.2025 до Верховного Суду через систему "Електронний суд" надійшло клопотання від Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, мотивоване тим, що ухвалою апеляційного суду обмежено права учасника справи про банкрутство на апеляційне оскарження, що порушує принцип доступу до правосуддя та права бути заслуханим, а отже з огляду на наведені обставини, предмет доказування у справі вимагають проведення судового зсідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин.
Розглянувши вказане клопотання, Верховний Суд зазначає наступне. 
Відповідно до частини п`ятої та шостої статті 301 Господарського процесуального кодексу України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.
Наведеною нормою закріплено дискреційні повноваження суду в межах процесуального закону зі свободою розсуду вирішити питання про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частині п`ятій статті 301 ГПК України, залежно від конкретних обставин справи. 
Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, здійснюючи перегляд судових рішень у касаційному порядку, суд касаційної інстанції перевіряє в межах доводів та вимог касаційної скарги у справі аргументи про неправильне застосування судами норм матеріального та/або процесуального права і не може встановлювати обставини справи, збирати та перевіряти докази, надавати їм оцінку.
Суд також враховує позицію, висловлену Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме: справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції" (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", заява №  8273/78, § 25).
Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема й в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції стосовно відсутності публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі "Axen v. Germany", §  28).
Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (заява №  4336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25.04.2002). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу. ЄСПЛ зазначив, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.
Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.
Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2019 у справі № 756/5081/14-ц.
Питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи не залежить від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а залежить від конкретних обставин справи.
Оскільки обставин, що свідчили б про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі Верховним Судом не виявлено, а скаржником у клопотанні не наведено переконливих доказів необхідності реалізації відповідачем права на публічний, відкритий судовий розгляд у відкритому судовому засіданні, з урахуванням вказаного суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк".
Керуючись статтями 234, 300, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 
У Х В А Л И В:
Відмовити у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" про розгляд справи №910/13321/22 у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                             О.В. Васьковський
Судді                                                                                          К.М. Огороднік
          В.Я. Погребняк