ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 березня 2025 року
м. Київ
справа № 712/15369/19

провадження № 61-10613св22
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - судді Фаловської І. М., 
суддів: Ігнатенка В. М., Карпенко С. О. (судді-доповідача), Пророка В. В., 
Сердюка В. В., 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 ,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сучило Артем Олегович, на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 серпня 
2022 року, постановлену у складі судді Романенко В. А., та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, ухвалену колегією 
у складі суддів Фетісової Т. Л., Сіренка Ю. В., Гончар Н. І.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог 
У листопаді 2019року    ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
Позов обґрунтовувала тим, що рішенням Соснівського районного суду 
м. Черкаси від 25 листопада 2016 року у справі № 712/11580/16-ц шлюб між сторонами розірвано. У шлюбі 25 травня 2004 року відповідач 
набув за договором дарування у власність 23/50 частки житлового будинку з відповідною часткою надвірних споруд на АДРЕСА_1 , який в період з 2004 року до 2006 року ремонтували за спільні грошові кошти подружжя. 
6 листопада 2008 року відповідач приватизував 1/2 частку земельної ділянки площею 595 кв.м, розташованої за вказаною адресою. 3 вересня 2012 року за спільні кошти подружжя відповідач купив у ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу іншу частку житлового будинку та земельної ділянки. Також в період з 2013 року до 2014 року за спільні кошти подружжя здійснило капітальний ремонт житлового будинку, що призвело до збільшення його вартості.
За таких обставин, з урахуванням заяви про зміну та уточнення позовних вимог, просила поділити спільне майно подружжя, а саме визнати об`єктом спільної сумісної власності сторін 23/50 житлового будинку з відповідною часткою надвірних споруд та 1/2 частку земельної ділянки, розташованих на 
АДРЕСА_1 ; визнати за нею право власності 
на 1/2 частку вказаного житлового будинку і 1/4 частку зазначеної земельної ділянки. 
Короткий зміст судових рішень судів першої і апеляційної інстанцій та мотиви їх прийняття
Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 17серпня 2022 року, залишеною без змін постановою Черкаського апеляційного суду 
від 27 вересня 2022 року, позов  ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що належним чином повідомлена позивач повторно не з`явилися в судове засідання, призначене на 17 серпня 2022 року, не подала клопотання про розгляд справи за її відсутності, тому наявні підстави, передбачені пунктом 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), для залишення позову без розгляду.
Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
25 жовтня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сучило А. О., звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 серпня 2022 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Касаційна скарга мотивована порушенням судом першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, норм процесуального права під час постановлення ухвали про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
Зазначає, що оскаржувані судові рішення порушують право ОСОБА_1 на справедливий судовий розгляд за її участі для забезпечення принципу змагальності сторін у зв`язку з необхідністю доведення обставин для підтвердження позову. Позивач неодноразово в своїх клопотаннях про відкладення розгляду заявляла, що має бажання бути присутньою в судовому засіданні після закінчення воєнного стану в Україні та позбавлена можливості з`явитися до суду в місті Черкаси, оскільки перебуває у місті Дніпро. Вказані причини місцевий суд визнавав поважними та відкладав судові засідання, однак клопотання від 3 червня 2022 року (отримане судом 9 серпня 2022 року) про відкладення розгляду, в якому викладені такі ж причини, суд безпідставно не визнав поважними та залишив позов без розгляду.
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Провадження у суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 12 грудня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції. Підставою відкриття касаційного провадження у цій справі були доводи заявника про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права. При цьому касаційний суд не врахував підставою касаційного оскарження судових рішень посилання на пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України, оскільки касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сучило А. О., у цій частині вимогам законодавства не відповідала.
Ухвалою Верховного Суду від 7 березня 2025 року справу призначено до судового розгляду. 
Позиція Верховного Суду, мотиви, якими керується суд, та застосовані норми права
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частин першої та третьої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411,частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Вивчивши матеріали цивільної справи та перевіривши додержання норм процесуального права в межах вимог та доводів касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно з частиною третьою статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частини першої, пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору 
(частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, в редакції, чинній на час постановлення судом першої інстанції оскаржуваної ухвали, визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).
Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання своїми процесуальними правами.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається першорядно на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини 
від 8 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», 
заява № 36655/02).
Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.
Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.
Верховний Суд у постановах від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20),
від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження№ 61-36375св18), від 7 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21) зазначив, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як потребою забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі 
у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у якнайшвидшому розгляді справи, а отже, зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позов без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Тож зазначена правова норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити зволікання з розглядом справи.
У справі, яка переглядається:
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 грудня 2019 року, постановленою у складі судді Мельник І. О., відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 3 лютого 2020 року 
о 10 год30 хв (т. 1 а.с. 131-132);
- справу, призначену на 3 лютого 2020 року об 10 год30 хв, не розглянуто та знято її з розгляду з подальшим відкладенням на 18 березня 2020 року 
об 11 год, на 28 квітня 2020 року об 12 год, на 9 червня 2020 року об 11 год, 
на 10 серпня 2020 року об 11 год, на 2 вересня 2020 року об 10 год, на 2 жовтня 2020 року об 10 год, на 19 листопада 2020 року об 14 год30 хв (т. 1 а.с. 181, 188, 198, 206, 216, 217-219, 239-240; т. 2 а.с. 28); 
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 грудня 2020 року, постановленою у складі судді Романенко В. А., справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя прийнято до провадження. Справу за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін у судове засідання, призначено до розгляду по суті на 22 січня 2021 року об 11 год 
(т. 2 а.с. 31-32);
- 22 січня 2021 року учасників справи викликано у судове засідання 
на 14 год30 хв 23 лютого 2021 року (т. 2 а.с. 40-43);
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 лютого 2021 року судове засідання призначено на 23 березня 2021 року об 9 год в режимі відеоконференції (т.2 а.с. 50-51);
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 березня 2021 року позов ОСОБА_1 в частині стягнення з ОСОБА_2 на користь позивача грошової компенсації вартості 1/2 частки майна ТОВ «ЯРД-МАЙСТЕР» залишено без розгляду (т. 2 а.с. 57);
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 березня 2021 року постановлено здійснювати розгляд справи за правилами позовного провадження та замінити судове засідання для розгляду справи по суті - підготовчим судовим засіданням. Призначено підготовче судове засідання 
на 21 квітня 2021 року об 11 год (т. 2 а.с. 58-60);
- 21 квітня 2021 року фіксування судового процесу не здійснювалося та ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 квітня 2021 року судове засідання призначено на 11 червня 2021 року об 10 год в режимі відеоконференції, викликано сторін судове засідання (т. 2 а.с. 65-66, 68-71);
- 11 червня 2021 року фіксування судового процесу не здійснювалося та ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 червня 2021 року судове засідання призначено на 8 липня 2021 року об 14 год в режимі відеоконференції, викликано сторін у судове засідання (т. 2 а.с. 79, 80-81, 83-85);
- ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 8 липня 2021 року судове засідання призначено на 4 серпня 2021 року об 11 год в режимі відеоконференції, викликано сторін у судове засідання (т. 2 а.с. 90-91, 92);
- 4 серпня 2021 року фіксування судового процесу не здійснювалося, розгляд справи призначено на 7 жовтня 2021 року об 10 год (т. 2 а.с. 94, 95);
- 7 жовтня 2021 року фіксування судового процесу не здійснювалося та 
11 жовтня 2021 року викликано сторін у судове засідання на 4 листопада 
2021 року о 15 год30 хв (т. 2 а.с. 105, 106-109);
- 4 листопада 2021 року викликано сторін в судове засідання 
на 29 листопада 2021 року об 15 год30 хв (т. 2 а.с. 123-125);
- 29 листопада 2021 року викликано представників сторін в судове засідання 
на 16 грудня 2021 року об 9 год (т. 2 а.с. 128);
- 16 грудня 2021 року фіксування судового процесу не здійснювалося та викликано сторін в підготовче судове засідання на 25 січня 2022 року 
о 9 год30хв (т. 2 а.с. 131, 132-135);
- 25 січня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося та викликано сторін в судове засідання на 8 лютого 2022 року о 9 год30 хв (т. 2 а.с. 138, 139-142);
- 8 лютого 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося та викликано сторін в судове засідання на 2 березня 2022 року об 14 год 
(т. 2 а.с. 154, 155-157);
- 2 березня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося 
(т. 2 а.с. 158);
- 7 квітня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося та викликано сторін в судове засідання на 24 травня 2022 року об 10 год 
(т. 2 а.с. 165, 166-169);
- 24 травня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося та викликано сторін в судове засідання на 27 червня 2022 року об 10 год 
(т. 2 а.с. 174, 175-178);
- 27 червня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося 
(т. 2 а.с. 189, 190);
- 17 серпня 2022 року фіксування судового процесу не здійснювалося 
(т. 2 а.с. 196);
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.
В судове засідання, призначене на 27 червня 2022 року об 10 год ні позивач, ні її представник не з`явилися, ОСОБА_1 повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчить її клопотання про відкладення розгляду справи, подане засобами поштового зв`язку 9 червня 2022 року (більше ніж за п`ять днів до судового засідання). 
Наступне судове засідання призначене на 17 серпня 2022 року о 14 год30 хв, 
на яке також не з`явилася позивач та її представник. При цьому ОСОБА_1 повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчить її клопотання про відкладення розгляду справи, подане засобами поштового зв`язку 3 серпня 2022 року (більше ніж за п`ять днів до судового засідання).
Враховуючи постійну неявку позивача або її представника в судові засідання призначені на 16 грудня 2021 року, 25 січня 2022 року, 8 лютого 2022 року, 
7 квітня 2022 року, 24 травня 2022 року, 27 червня 2022 року та 17 серпня 
2022 року, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, встановивши, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилася в судове засідання, причини неявки суду не повідомила та заяву про розгляд справи за її відсутності не подала, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої 
статті 257 ЦПК України.
Крім того, листом від 25 травня 2022 року № 1.22/67/2022 Соснівський районний суд м. Черкаси роз`яснював позивачу про можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Вона не скористалася своїм правом і не подала відповідне клопотання до місцевого суду. Про обізнаність ОСОБА_1 з цим листом свідчить зміст її клопотань про відкладення розгляду справи, поданих до суду першої інстанції 9 червня 
2022 року та 3 серпня 2022 року.
Відповідно до частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України встановлюють наслідки, що можуть настати для особи, яка не дотримується правил судового провадження. Так, частина п`ята 
статті 223 ЦПК України дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду 
Близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року 
у справі № 9901/11/19, від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21 та 
від 8 лютого 2024 року у справі № 990/89/23.
Суди попередніх інстанцій правильно взяли до уваги неодноразове подання позивачем клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтовані воєнним станом на території України без зазначення конкретних причин, що перешкоджають прийняти участь у відповідному судовому засіданні, а також без надання доказів на підтвердження відповідних обставин. При цьому позивач не обґрунтовувала неможливість участі в судових засіданнях її представників ОСОБА_4 і ОСОБА_5 та не вказувала обставин, які заважають їй взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а лише формально посилалася на щільний робочий графік.
Колегія суддів зауважує, що дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Тобто суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, належним чином виконав вимоги процесуального закону щодо надання 
ОСОБА_1 доступу до правосуддя та з огляду на процесуальну поведінку позивача, керуючись завданнями цивільного судочинства та його основними засадами (стаття 2 ЦПК України), які превалюють над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, дійшов правильного висновку про залишення його позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України. 
Отже доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що ухвала суду першої інстанції та постанова апеляційного суду ухвалені з порушенням норм процесуального права.
Суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги може, зокрема, залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини першої статті 409 ЦПК України).
Відповідно до статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
Отже, встановивши відсутність підстав для скасування судових рішень, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові 
рішення - без змін.
Щодо судових витрат
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. 
Оскільки суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.
Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Сучило Артем Олегович, залишити без задоволення.
Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 серпня 
2022 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий Судді: 	І. М. Фаловська В. М. Ігнатенко С. О. Карпенко В. В. Пророк В. В. Сердюк