УХВАЛА

15 грудня 2025 року 
м. Київ

cправа №  905/781/22 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Студенця В.І., 

розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_2 
про відвід суддів Мачульського Г.М. (головуючого), Рогач Л.І., Краснова Є.В.
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_2 
на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 10.11.2025
у справі №905/781/22
за позовом Акціонерного товариства "Таскомбанк"
до Приватного акціонерного товариства "Грета"
про стягнення 52 152 429, 84 грн,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_2 звернулися до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 10.11.2025 у справі №905/781/22.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 11.12.2025 справу №905/781/22 за вказаною касаційною скаргою передано для розгляду колегії суддів у складі: Мачульський Г.М.- головуючий (доповідач),    Рогач     Л.І., Краснов Є.В.

До касаційної скарги додано заяву про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Мачульський Г.М., Краснов Є.В., Рогач Л.І. 

Заяву мотивовано наявністю об`єктивних обставин, які викликають у заявників сумніви в неупередженості та об`єктивності зазначеної колегії суддів, а саме: 
- вперше скаржник подав касаційну скаргу на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 10.11.2025 у справі №905/781/22 21.11.2025 без порушення строків на оскарження, проте 04.12.2025 Верховний Суд своєю ухвалою відмовив у відкритті касаційного провадження у справі №905/781/22;
- скаржник 11.12.2025 перевірив в електронному суді як була призначена колегія суддів і вияснив, що 21.11.2025 був складений Протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду, згідно з яким розгляд касаційної скарги передали колегії суддів Верховного Суду у складі: Мачульський Г.М. - головуючий, судді: Краснов Є.В., Рогач Л.І., тобто призначення колегії суддів відбулося без авторозподілу, що є грубим порушенням і недопустимо; 
- в протоколі не вказані законні підстави такої передачі, так як вони взагалі відсутні у Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України № 39 від 11.11.2024 (із змінами), отже касаційна скарга не пройшла обов`язковий за законом автоматичний розподіл і була безпідставно передана раніше визначеному складу суду на розгляд колегії суддів;
- судова колегія, яка розглядала касаційну скаргу ПАТ ?Грета? на ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024, залишеною без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024, якою повернуто заяву про перегляд судового рішення Господарського суду Донецької області від 27.02.2024 за нововиявленими обставинами була у тому ж складі як і зараз: Мачульський Г.М. - головуючий, судді: Краснов Є.В., Рогач Л.І. (ухвалою Верховного Суду від 07.10.2024 залишила зазначену ухвалу без змін, фактично не допустивши перегляду справи за нововиявленими обставинами та блокуючи можливість оцінки судової експертизи по суті);
- у подальшому ПАТ ?Грета?, керуючись висновками Великої Палати ВС у справі №910/14224/20 (постанова від 19.10.2022), звернулося з позовом у справі №910/5058/24 про визнання припиненими зобов`язань. Північний апеляційний господарський суд постановою від 27.11.2024 задовольнив позов ПАТ ?Грета?, пославшись на судові експертизи, які підтвердили реальну ринкову вартість майна. Касаційний перегляд здійснювала колегія суддів у складі: Краснов     Є.     В. - головуючий (окрема думка), Баранець О.М., Рогач Л.І., тобто два судді з колегії суддів, а саме: Краснов Є.В. та Рогач Л.І. беруть участь і у колегії суддів у справі №905/781/22;
- постановою від 16.04.2025 колегія скасувала рішення апеляції, відмовивши ПАТ ?Грета? у позові, пославшись на ?процесуальну економію? та зазначивши, що всі питання мали вирішуватись у межах справи №905/781/22 - тобто в тій справі, де ця ж колегія раніше заблокувала перегляд за нововиявленими обставинами;
- касаційна скарга ПАТ ?Грета? на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.11.2025 у справі №905/781/22 попадає цій же колегії суддів;
- визначення складу суддів у даній справі здійснено не через класичний авторозподіл, а шляхом оформлення «Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду» від 21.11.2025, підписаного головним спеціалістом канцелярії КГС ВС;
- канцелярія КГС ВС адміністративно підпорядковується Голові КГС ВС - судді Рогач Л.І., яка входить до складу Колегії та є однією з осіб, щодо яких заявляється відвід; брала участь у попередніх рішеннях проти інтересів ПрАТ "Грета" у справах №905/781/22 та №910/5058/24, щодо якої подано від імені ПрАТ "Грета" дисциплінарну скаргу до ВРП.

Відповідно до частин першої-третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Ухвалою Верховного Суду від 11.12.2025 заяву Мокрушина Артема В`ячеславовича в інтересах якого діє законний представник Мокрушин В`ячеслав Іванович та ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Мачульський Г.М., Краснов Є.В., Рогач Л.І. у справі №905/781/22 визнано необґрунтованою. Справу №905/781/22 передано на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви ОСОБА_1 в інтересах якого діє законний представник Мокрушин В`ячеслав Іванович та Мокрушина В`ячеслава Івановича про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: Мачульського Г.М. (головуючого), Краснова Є.В., Рогач Л.І.

Заяву про відвід колегії суддів: Мачульського Г.М., Краснова Є.В., Рогач Л.І. передано 12.12.2025 на розгляд Верховного Суду у складі судді Касаційного господарського суду - Студенця В.І.

Розглянувши заяву про відвід колегії суддів: Мачульського Г.М., Краснова Є.В., Рогач Л.І. у справі №905/781/22 суд не знаходить підстав для її задоволення з огляду на таке.

Статтями 35, 36 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.
          
Частиною 2 статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно з частинами 1 - 3, 11 статті 6 ГПК України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ). Несанкціоноване втручання в роботу Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та в автоматизований розподіл справ між суддями тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Частинами 1 - 3 статті 32 ГПК України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині 2 статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 13 ст. 32 ГПК України).

Правове регулювання відносин, пов`язаних із функціонуванням автоматизованої системи документообігу суду, здійснюється Положенням про автоматизовану систему документообігу суду від 11.11.2024 № 39 відповідно до законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", "Про інформацію", "Про доступ до публічної інформації", "Про доступ до судових рішень", "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах", "Про захист персональних даних" та інших нормативно-правових актів.

Згідно із підпунктом 2.3.2. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39 (із змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 № 15, погодженими наказом ДСА України від 31.03.2025 № 119) (далі Положення), визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: - автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; - пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; - розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; - визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); - повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Постановою Пленуму Верховного Суду від 21.03.2025 №7 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, що вводяться в дію з 01.04.2025.

Згідно із приписами пункту 1. 3. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, збори суддів касаційного суду для забезпечення здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, зокрема, визначають особливості застосування Положення відповідними касаційними судами з урахуванням положень процесуального законодавства.

Рішення зборів суддів касаційних судів та зборів суддів Великої Палати, а також видані на їх виконання внутрішні організаційно-розпорядчі документи касаційних судів та Великої Палати діють в частині, що не суперечить цим Засадам (пункт 1.4.).

Відповідно до пункту 2.11. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді у разі надходження до суду касаційної інстанції касаційної скарги після закінчення касаційного розгляду справи таку касаційну скаргу АСДС розподіляє в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами, якщо інше не встановлено зборами суддів.

Згідно із приписами пункту 2.12. Засад у разі коли відповідно до Положення передбачається передача судової справи раніше визначеному судді-доповідачу (складу суду), під раніше визначеним суддею-доповідачем (складом суду) слід розуміти суддю-доповідача (склад суду) відповідного касаційного суду. 

Рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду №6 від 31.03.2025 затверджено Особливості визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду, згідно із підпунктом 1 пункту 4 яких передаються раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів (три і більше суддів)) касаційні (апеляційні) скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді-доповідача у цій справі, у тому числі після направлення справи для продовження розгляду судом нижчої інстанції, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції.

За загальним правилом після визначення судді-доповідача у справі касаційні (апеляційні) скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду, передаються раніше визначеному для розгляду справи складу суду. 

Отже, законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ виключно автоматизованої системи документообігу суду. Відтак судді не впливають на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що сприяє забезпеченню реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.09.2024 справу №905/781/22 передано для розгляду колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: Мачульський     Г.М. - головуючий (доповідач), Рогач Л.І., Краснов Є.В., тобто для розгляду справи №905/781/22 визначено склад колегії суддів Касаційного господарського суду та визначено суддю доповідача.

Ухвалою від 07.10.2024 Верховний Суд відмовив у відкритті касаційного провадження у справі №905/781/22 за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства ?Грета? на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024.

Враховуючи викладене, касаційні скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді-доповідача у цій справі передаються раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду відповідно до пункту 2.3.39.7. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 (із змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 №15, погодженими наказом ДСА України від 31.03.2025 № 119), пункту 2.12. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді та підпункту 1 пункту 4 Особливостей визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду.

З огляду на викладене автоматизований розподіл касаційної скарги у справі №905/781/22 здійснювався на підставі наведених вище норм та положень, тому справу згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначному складу від 11.12.2025 передано раніше визначененій колегії суддів у складі:            Мачульський Г.М.- головуючий (доповідач), Рогач   Л.І., Краснов Є.В.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 ст. 35 ГПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В силу положень частин 2 та 3 статті 38 ГПК з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Отже, стаття 6 Конвенція вимагає, аби кожен суд, до якого вона застосовується, був "безстороннім".

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинна встановлюватися згідно з:
(І) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та

(ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключи ти будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (пункти 28, З0 рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24.02.1993 та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів:

- чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. пункти 27, 28, З0 рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24.02.1993; пункт 42 рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, N 33958/96, ЄСПЛ 2000-ХІІ);

- чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (пункт 64 рішення у справі "Бочан проти України", №7577/02 від 03.05.2007);

- окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли би викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення ЄСПЛ від 15.07.2010 у справі "Газета "Україна-центр» проти України");

- чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (пункт 38 рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullarv. United Kingdom) від 10.06.1996).

Суд також виходить із того, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. пункт 119 рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру" [ВП], заява N 73797/01, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. пункт 32 рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullarv. United Kingdom) від 10.06.1996).

Суд ураховує, що у цьому аспекті навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії", від 26.10.1984, Series А, № 86).

Господарський процесуальний кодексу України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

З аналізу підпункту 5 частини першої статті 35 ГПК України та статті 6 Конвенції Суд висновує, що особиста неупередженість судді є презумпцією, законодавством не встановлюється вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність та упередженість судді, однак зазначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді за підпунктом 5 частини першої статті 35 ГПК України, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді/ колегії суддів.

Суд наголошує, що істинність твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена за вказаною обставиною саме заявником з огляду на приписи частини четвертої статті 38 ГПК України, адже об`єктивний критерій вимагає оцінки реальних та фактичних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Доводи заявників щодо наявності підстав для відводу суддів Мачульського Г.М., Краснова Є.В., Рогач Л.І. від розгляду справи №905/781/22 зводяться до незгоди з ухваленими за їх участю судовими рішеннями, що не може бути підставою для відводу зазначених суддів у розумінні статті 35 Господарського процесуального кодексу України, оскільки незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не свідчить про його упередженість.

Крім того, суд зазначає, що подання дисциплінарних скарг на суддів та звернення до Європейського суду з прав людини не є прямо визначеними процесуальним законом підставами для відводу суддів. Тому такі обставини не є самостійною та достатньою, передбаченою законом, підставою для задоволення заяви про відвід. 

З огляду наведене, доводи, викладені у заяві про відвід колегії суддів Мачульського Г.М. (головуючого), Рогач Л.І., Краснова Є.В. не містять обґрунтованого посилання на підстави, передбачені статтею 35 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні заявленого відводу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_2 та ОСОБА_2 про відвід суддів Мачульського Г.М. (головуючого),          Рогач Л.І., Краснова Є.В. від розгляду справи №905/781/22.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                  В. Студенець