Ухвала 

03 лютого 2026 року
м. Київ

справа № 369/1203/24
провадження № 61-14945ск25 

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув заяву ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , про приєднання до касаційної скарги ОСОБА_3 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про витребування майна з незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 13 січня 2026 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_9 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року. 

ОСОБА_1 27 січня 2026 року через підсистему Електронний суд подала до Верховного Суду заяву (Вх № 2852/0/220-26 від 02 лютого 2026 року), яка підписана представником  ОСОБА_2 , про приєднання до касаційної скарги ОСОБА_9 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 січня 2026 року справу призначено до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Процесуальному праву притаманний принцип процесуальної доброї совісті (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 травня 2024 року в справі № 229/7156/19 (провадження № 61-4283св24)).

Учасники справи мають право приєднатися до касаційної скарги, поданої особою, на стороні якої вони виступали. До касаційної скарги мають право приєднатися особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки (частина перша статті 397 ЦПК України).

Касаційний суд вже зауважував, що:
парламентом в статті 397 ЦПК України унормовано правила приєднання до касаційної скарги;
законодавець наділяє правом на приєднання до касаційної скарги: (а) учасників справи, які вправі або самостійно подати касаційні скарги або приєднатися до касаційної скарги, поданої особою, на стороні якої вони виступали в суді першої інстанції; (б) осіб, які не брали участі у справі. Такі суб`єкти можуть приєднатися до касаційної скарги учасника справи, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;
не передбачено такої конструкції як приєднання учасника справи до касаційної скарги особи, яка не брала участі, оскільки таке право є лише для приєднання до скарги учасника справи, на стороні якого він виступав в суді першої інстанції (див. ухвалу Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 грудня 2025 року в справі № 359/10024/21 (провадження № 61-14279ск25)).

До заяви про приєднання до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору та докази надсилання копії заяви іншим учасникам справи (частина третя статті 397 ЦПК України).

При поданні ОСОБА_1 заяви про приєднання до касаційної скарги не сплачено судовий збір в порядку та розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

У клопотанні, яке міститься у заяві, ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору за подання заяви про приєднання до касаційної скарги, мотивуючи тим, що ОСОБА_1 на початку 2025 року втратила роботу та на даний час не працює, що підтверджується довідками з центру зайнятості (додаються). Через військову агресію вимушено переїхала зі своєю матір`ю, яка має інвалідність 2 групи та потребує догляду, у м. Трускавець, де стала на облік у центр зайнятості з 11 грудня 2025 року. Дохід ОСОБА_1 станом на 11 грудня 2025 року складав 0 гривень, що підтверджується довідкою, виданою Дрогобицькою філією Львівського обласного центру зайнятості. У період з 18 лютого 2025 року по 31 березня 2025 року її дохід складав 4 026,34 грн. На сьогодні ОСОБА_1 шукає роботу та живе на пенсію, яку отримує її мати ОСОБА_10 . За подачу заяви про приєднання до касаційної скарги ОСОБА_1 повинна сплатити 33 280 грн, що з урахуванням викладеного вище є неможливим. До клопотання долучено довідку, видану Львівським обласним центром зайнятості від 12 грудня 2025 року про те, що ОСОБА_1 зареєстрована як безробітна з 11 грудня 2025 року і її дохід за період з 11 грудня 2025 року по 12 грудня 2025 року становив 0 гривень; копії паспорту, пенсійного посвідчення, свідоцтва про одруження на ім`я ОСОБА_10 , та свідоцтва про одруження ОСОБА_1 .

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (частина третя статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що вказані обставини, не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.Оскільки в жодній мірі не характеризують майновий стан ОСОБА_1 . До заяви про приєднання не додано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору та відсутності коштів призначених для сплати судового збору на момент подання заяви. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Надані документи не дозволяють оцінити у повному обсязі майновий стан ОСОБА_1 , а тому не підтверджують її скрутний майовий стан. Тому клопотання задоволенню не підлягає.

За таких обставин, особі, яка подала заяву про приєднання, необхідно сплатити судовий збір. 

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2024 рік) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

На підставі наведеного, розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 3 028,00 грн та не більше 1 059 800,00 грн. За подання позову немайнового характеру судовий збір становив 3 028,00 грн за кожну вимогу немайнового характеру.

У підпункті 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою - розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»). 

Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання заяви про приєднання до касаційної скарги розмір судового збору за вимогами: немайнового характеру становить 4 844,80 грн (3 028,00 грн * 200% * 80% * 1 вимогу немайнового характеру); майнового характеру (витребування земельних ділянок) - 1,5 % ціни позову * 200% * 80%, але не менше 4 844,80 грн та не більше 33 280,00 грн.

Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (пункт 3 частини третьої статті 175 ЦПК України)

Ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості (пункти 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України).

Як наслідок ОСОБА_1 за подання заяви про приєднання до касаційної скарги слід сплатити судовий збір за вимогами немайнового характеру у розмірі 4 844,80 грн, а за вимогами майнового характеру - самостійно визначити розмір судового збору (підтвердивши його розмір належними доказами) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна (земельних ділянок), але не менше 4 844,80 грн та не більше 33 280,00 грн.

Судовий збір за подання заяви про приєднання до касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055). 

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету(частина дев`ята статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 136, 185, 260, 387 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про приєднання до касаційної скарги залишити без руху. 

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат