ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року 
м. Київ
cправа №  902/255/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: 
Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,
секретар судового засідання - Прокопенко О. В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства «Вінницяобленерго»
на рішення Господарського суду Вінницької області від 07.07.2025 (суддя Маслій  І.  В.), додаткове рішення Господарського суду Вінницької області від 16.07.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.09.2025 (колегія суддів Олексюк Г. Є., Гудак А. В., Мельник О. В.) у справі
за позовом Акціонерного товариства «Вінницяобленерго»
до Фізичної особи-підприємця Розвадовської Тетяни Станіславівни
про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 110189,97     грн
та за зустрічним позовом Фізичної особи-підприємця Розвадовської Тетяни Станіславівни
до Акціонерного товариства «Вінницяобленерго»
про скасування рішення комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ,
(у судове засідання з`явився представник скаржника Коцулим П. В.), 
ВСТАНОВИВ:
1. Короткий зміст позовних вимог і заперечень
1.1. У березні 2025 року Акціонерне товариство «Вінницяобленерго» (далі - позивач за первісним позовом та/або АТ «Вінницяобленерго») звернулося до Господарського суду Вінницької області із позовом до Фізичної особи - підприємця Розвадовської Тетяни Станіславівни (далі - відповідач за первісним позовом та/або ФОП Розвадовська Т. С.) про стягнення вартості необлікованої енергетичної енергії в сумі 72 477, 42 грн та відшкодування витрат на проведення експертизи в розмірі 37 712, 55 грн. 
1.2. Позовні вимоги мотивовані несплатою в добровільному порядку ФОП  Розвадовською Т. С. суми вартості необлікованої електричної енергії, нарахованої за актом про порушення від 11.06.2024 № 3720.
1.3. ФОП Розвадовська Т.С. також звернулася до Господарського суду Вінницької області із позовом до АТ «Вінницяобленерго» про скасування рішення комісії структурної одиниці «Хмільницькі електричні мережі» АТ «Вінницяобленерго», оформленого протоколом від 21.11.2024 № 170 з розгляду акта про порушення від 11.06.2024 № 3720.
1.4. Зустрічний позов мотивований тим, що працівниками АТ «Вінницяобленерго» не було зафіксовано порушення, пов`язаного із пломбами (останні не вилучалися, не укладалися в сейф-пакет та не направлялися на експертизу). Позивач зазначає, що розписка від 11.06.2024 є неналежним та недопустимим доказом, оскільки складання окремого документу як розписки - не передбачено Правилами, розписка писалася пізніше, а не під час складання акта про порушення. В акті про порушення № 3720 Гуменюк Т. В. вказується як представник споживача, проте згідно письмової заяви свідка Гуменюк Т .В. від 27.03.2024 остання не має ніякого відношення до ФОП Розвадовської Т. С. У висновках експертів Рогалевича О. А. та Абази Г. П. існують вагомі суперечності; висновки не відповідають вимогам частини п`ятої статті 101 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), оскільки у них не вказано, що вони підготовлені для подання до суду, а також такі висновки експертів не містять підписів таких експертів під вказівкою, що вони обізнані про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. 
2. Фактичні обставини справи, встановлені судами
2.1. Як свідчать матеріали справи та установили суди попередніх інстанцій, з квітня 2024 ФОП Розвадовська Т. С. є споживачем послуг з розподілу електричної енергії на умовах договору про надання послуг з розподілу електричної енергії від 11.04.2023 № ХМ-512100, який укладений з АТ «Вінницяобленерго» на підставі заяви-приєднання (додаток № 1 до договору № ХМ-512100).
У заяві-приєднанні до договору від 11.04.2023 № ХМ-512100 визначено, що оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії за адресою: вул. Курортна, буд.2 під літ «Б», м. Хмільник, Вінницька область.
11.06.2024 представниками АТ «Вінницяобленерго» - інженерами з технічного аудиту СО «Хмільницькі електричні мережі» Шпильовим О. О., Ластівка Б. О., Тимошенко О. Л., Качановецьким М. С. в присутності Гуменюк Т. В., яка допустила на об`єкт за адресою: вул. Курортна, буд. 2 під літ «Б», м. Хмільник, Вінницька область для перевірки, було здійснене обстеження електроустановок та перевірена схема обліку електричної енергії ФОП Розвадовської Т. С.
При проведенні перевірки представниками АТ «Вінницяобленерго» встановлено, що споживачем було порушено норми Правил роздрібного ринку електричної енергії, про що був складений акт про порушення від 11.06.2024 № 3720 (далі - ПРРЕЕ), яким зафіксовано порушення споживачем підпунктів 6, 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: не забезпечено належного технічного стану та безпечної експлуатації своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-правових актів України. Не забезпечення  збереження і цілісності установлених на території (в приміщенні) споживача розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта про пломбування. При проведенні технічної перевірки вимірювального комплексу виявлено механічні пошкодження, тріщини на корпусі приладу обліку в місцях кріплення гвинтів держповірки. Порушення продемонстровано споживачеві.
Прилад обліку електричної енергії типу NIК 2303 №0303694 разом з пломбами ОСР №  С68093703 ВОЕ, № С680933704 ВОЕ в присутності представника Гуменюк Т. В. були вилучені представниками АТ «Вінницяобленерго» та укладені в прозорий сейф-пакет, який опломбований пломбою № 10081078, про що зроблений запис у пункті 10 акту про порушення.
ФОП Розвадовську Т. С. було запрошено на 27.06.2024 на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, про що зроблено відповідний запис у пункті 11 акта, зауваження до складеного акта про порушення відсутні.
27.06.2024 засідання комісії СО «Хмільницькі ЕМ» АТ «Вінницяобленерго» з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ відбулося за участі споживача Розвадовської Т. С., був розглянутий акт про порушення від 11.06.2024 № 3720. При розгляді акта споживач Розвадовська Т. С. зазначила, що порушення не визнає, втручання в роботу лічильника не здійснювалось, наполягала на проведенні експертизи.
За результатами розгляду акта про порушення комісія прийняла рішення направити засіб обліку та встановлені на ньому пломби ОСР, які були вилучені при складанні акта про порушення від 11.06.2024 № 3720 та знаходяться в сейф-пакеті № 10081078, на незалежну експертизу до спеціалізованої організації, яка має право на її проведення відповідно до законодавства.
АТ «Вінницяобленерго» отримало від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз висновок експерта № 24-3923 експертного електротехнічного дослідження, та висновок експерта № 24-3293/2 трасологічного експертного дослідження приладу обліку електричної енергії та пломб.
Відповідно до висновку експерта № 24-3923, експертом зазначено: « 1. Технічний стан електролічильника НІК 2303 АП1Т, зав. № 0303694, щодо обліку спожитої електричної енергії, на момент проведення експертного дослідження відповідає вимогам пунктів 10.1, 10.3-10.7 ДСТУ 6100:2009 та п. 1.5.15 Правил улаштування електроустановок» 6. Сторонні пристрої та елементи, що не передбачені заводом-виробником в корпусі, на друкованій платі та інших складових лічильника НІК 2303 АП1Т, зав. № .0303694 відсутні».
Відповідно до висновку експерта від 09.09.2024 № 47-21-50-РМП, експертом зазначено: « 2. На поверхнях корпусів та якорях (замикаючих частинах) одноразових номерних полімерних пломб з реквізитами: С68093703, С68093704, які надійшли на дослідження у сейф-пакеті № 10081078, наявні пошкодження, локалізація, характер та механізм утворення яких наведені вище. Сукупність виявлених ознак дозволяє зробити висновок щодо розкриття та повторного встановлення досліджуваних пломб. Одноразова полімерна контрольна пломба з реквізитами NIK 0914783, яка на момент проведення дослідження, встановлена на лічильнику електроенергії НІК 2303 АП1Т. зав. №  0303694 2015 не розкривалась та повторно не встановлювалась. 3. Цілісність пломби - наклейки з реквізитами НІК 2016058, яка на момент проведення дослідження встановлена на лічильнику електроенергії НІК 2303 АП1Т зав. №  0303694 2015 р., не порушена. 4. Пломба з пластичного металу заводу виробника та пломба з пластичного металу про повірку засобу обліку електричної енергії, які на момент проведення дослідження, встановлені на лічильнику електроенергії НІК 2303 АП1Т зав. № 0303694 2015, не розкривались та повторно не встановлювались. 5. На поверхнях корпусу лічильника електроенергії НІК 2303 АП1Т, зав. № 0303694 2015 р., його зовнішніх та внутрішніх  елементах кріплення цоколя з кожухом та внутрішніх  конструктивних елементах, будь-яких характерних трасологічних слідів, що свідчать про його розбирання (спробу розбирання) немає.
АТ «Вінницяобленерго» листом від 30.19.2024 № СО-72-181 ОСР запросив споживача на засідання комісії на 21.11.2024 на 10:00 год.
21.11.2024 комісія СО «Хмільницькі електричні мережі» з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ розглянула акт про порушення від 11.06.2024 № 3720. За результатами розгляду акта комісією прийняте рішення, оформлене протоколом №  170, яким здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з актом про порушення ПРРЕЕ від 11.06.2024 № 3720 відповідно до підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ з 29.04.2024 по 11.06.2024. Рішення комісії оформлене протоколом засідання комісії № 170 від 21.11.2024.
Згідно з проведеним розрахунком, вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення первісним відповідачем ПРРЕЕ складає 72 477,42 грн за 11404 кВт*год. необлікованої електричної енергії.
АТ «Вінницяобленерго» листом від 27.11.2024 № СО-72-1310 направив ФОП  Розвадовській Т. С. копію протоколу від 21.11.2024 № 170 засідання комісії по розгляду акта про порушення ПРРЕЕ від 11.06.2024 № 3072, копію розрахунку згідно з актом про порушення від 11.06.2024 № 3072, рахунок на оплату вартості необлікованої електроенергії в сумі 72 477,42 грн та рахунки на відшкодування вартості, сплаченої за проведення експертизи.
3. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3.1. Рішенням Господарського суду Вінницької області від 07.07.2025 у справі №  902/255/25, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.09.2025 у задоволенні первісного позову відмовлено; зустрічний позов задоволено;.
3.2. Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, з`ясувавши обставини у справі, дослідивши у судовому засіданні подані докази, оцінивши аргументи учасників справи, дійшов висновку, що виявлені в акті від 11.06.2024 № 3720 порушення не доведені належними та допустимими доказами, а вимоги позивача (за первісним позовом) ґрунтуються на даному акті та розраховані на підставі висновків експертів, які не приймаються судом як належний доказ, первісні позовні вимоги про стягнення вартості необлікованої енергетичної енергії в сумі 72 477, 42 грн та відшкодування витрат на проведення експертизи в розмірі 37 712, 55 грн задоволенню не підлягають.
3.3. Додатковим рішенням Господарського суду Вінницької області від 16.07.2025, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.09.2025 стягнуто з АТ «Вінницяобленерго» на користь ФОП  Розвадовської Т.С. 20  000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції. 
4. Короткий зміст касаційної скарги і заперечення на неї
4.1. АТ «Вінницяобленерго» звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить судові рішення скасувати повністю, ухвалити нове рішення яким задовольнити в повному обсязі позовні вимоги АТ «Вінницяобленерго» та стягнути з ФОП Розвадовської Т. С. на користь АТ «Вінницяобленерго» 72 477, 42 грн вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, 37 712, 55 грн відшкодування вартості сплаченої за проведення експертизи та всі понесені судові витрати; в задоволенні зустрічного позову ФОП Розвадовської Т. С. відмовити в повному обсязі.
4.2. Скаржник наголошує, що наявні підстави касаційного оскарження рішення та постанови, визначені пунктами 1, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
4.3. Так, на обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник посилається на невідповідність висновків судів попередніх інстанцій висновкам Верховного Суду, викладених у постанові від 05.10.2022 у справі № 906/513/18 та в ухвалі від 13.07.2023 у справі № 925/1157/21.
Крім цього, у тексті касаційної скарги є посилання на постанови Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 725/630/22, від 25.06.2019 у справі № 916/207/17, від 19.02.2020 у справі № 917/2052/17.
На обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник наголошує на помилковості висновків судів попередніх інстанцій із посиланнями на постанову Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 522/1029/18, про визнання висновку експертизи неналежним та неприпустимим доказом, на підставі того, що в них не міститься посилання, що вони підготовлені для подання до суду.
Експертизу  замовлено та проведено на виконання вимог законодавства, а саме пункту 6.4.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії та приписів п. 8.4.4. ПРРЕЕ.
4.2. У відзиві на касаційну скаргу ФОП Розвадовська Т.С.  вказує на безпідставність доводів скаржника та просить залишити без змін оскаржені судові рішення. 
5. Позиція Верховного Суду 
5.1. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
5.2. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 
5.3. Щодо пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України
У постанові від 05.10.2022 у справі №906/513/18  Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, якими застосування положень Методики у разі вчинення вищевказаного порушення ПКЕЕ поставлено в залежність від встановлення обставин споживання порушником електроенергії поза обліком.
Так, у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акта про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого пунктом 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію).
Положення підпункту 2 пункту 2.1 Методики слід тлумачити таким чином, що у разі виявлення вказаного в цьому підпункті порушення - відсутності встановлених пломб з відбитками тавр енергопостачальника на затискній кришці, інших пристроях і місцях, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку - підлягають застосуванню передбачені Методикою способи визначення вартості необлікованої електричної енергії без необхідності встановлювати, чи мало місце безоблікове споживання електричної енергії.
Велика Палата також звертала увагу на те, що норма підпункту 2 пункту 2.1 Методики встановлює для споживача наслідки відсутності пломб саме таким чином (без необхідності встановлювати, чи мало місце безоблікове споживання електричної енергії), а не інакше, через те, що можливість несанкціонованого доступу до приладів та місць, де мають встановлюватись пломби енергопостачальника, створює умови, у яких безоблікове споживання або його відсутність складно зафіксувати.
Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 13.07.2023 було повернуто справу №17-14-01/1494 (925/1157/21) Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду та зазначено, що поведінки (норми права), які містились у пунктах ПКЕЕ та Методики та які застосовувала Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 906/513/18 залишились такими самими та зараз містяться у зазначених пунктах ПРРЕЕ.
На вказане також звернув увагу Верховний Суд у постанові від 30.08.2023 у справі № 725/630/22. 
Згідно з пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Пунктами 8.2.4., 8.2.5. Правил врегульовано, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. 
У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у п. 8.4.2 глави 8.4 цього розділу: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. 
Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення. 
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. 
У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо) (підпункт 3 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ).
Факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом (пункт 8.4.4 ПРРЕЕ).
Як слідує із оскаржених рішень, суди попередніх інстанцій відмовляючи у позові АТ «Вінницяобленерго» першочергово акцентували увагу на тому, що за результатами перевірки складено акт про порушення Правил № 3720 від 11.06.2024, яким зафіксовано порушення споживачем підпунктів 6, 8 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: не забезпечено належного технічного стану та безпечної експлуатації своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-правових актів. При цьому в акті про порушення вказано, що порушення пов`язано з приладом обліку: «виявлено механічні пошкодження, тріщини на корпусі приладу в місцях кріплення гвинтів держповірки. Порушення продемонстровано споживачеві».
Саме з огляду на досліджені докази, суди дійшли висновку, що в акті про порушення, обставини і суть порушення не пов`язуються з цілісністю установлених пломб, а конкретизовано інше - механічне пошкодження корпусу розрахункового засобу комерційного обліку електричної енергії.
Так, саме з огляду на приписи пункту 8.2.5 ПРРЕЕ про те, що в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення, суди і відмовили у первісному позові, оскільки зміст акта не містить посилання на обставини, якими обґрунтовані фактичні твердження АТ «Вінницяобленерго». Тобто, саме за відсутності чітких та однозначних посилань в акті про порушення щодо пошкодження пломб суди не вбачали підстав погодитися із позицією скаржника щодо допущення ФОП Розвадовською Т. С. стверджуваних порушень ПРРЕЕ. 
Колегія суддів також звертає увагу, що посилання скаржника на зазначені вище висновки не спростовують висновків судів попередніх інстанцій і не вказують на неправильне застосування норм матеріального права. У цих правовідносинах спірним питанням є правильність виявлення та відображення порушень, стягнення вартості необлікованої електричної енергії за які звернулося АТ «Вінницяобленерго», яке скаржником у межах підстави касаційного оскарження фактично не спростовано. 
У свою чергу, колегія суддів відхиляє посилання скаржника на постанову Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 917/2052/17. У цій постанові суд касаційної інстанції виходив з того, що дефект акта не може спростовувати факт порушення, якщо цей факт відображено у сукупності інших доказів. Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника є самостійним порушенням, передбаченим у підпункті 5 пункту 2.1 Методики і наявність або відсутність такого порушення має бути встановлена судом з урахуванням всіх обставин, пов`язаних із цим порушенням. Тобто, зазначені обставини очевидно є відмінними від обставин справи № 902/255/25 яка переглядається. 
Аналогічним чином колегія суддів відхиляє посилання скаржника на постанову Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 916/207/17. У вказаній справі судами встановлено, що в акті про порушення зафіксовано порушення вимог пунктів 3.34, 10.2, 7.6 ПКЕЕ, а також зазначено про виявлення порушення у виді самовільного підключення до мереж АТ «Одесаобленерго», визначено переріз кабелю, яким виконано таке самовільне підключення. Саме фіксування зазначеного, стало підставою для застосування оперативно-господарської санкції у виді нарахування недоврахованої електричної енергії.
Тобто, у справі № 916/207/17 встановлено, що акт про порушення містив чітке визначення порушень ПКЕЕ з фактичним встановленням таких порушень, що є відмінним від справи № 902/255/25, яка розглядається і в якій зазначеного суди не встановили. 
Верховний Суд наголошує, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційний суд не встановив, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанції, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.01.2019 у справі № 373/2054/16-ц, Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.09.2020 у справі № 908/1795/19).
Верховний Суд є судом права, а не факту, тому діючи у межах повноважень та порядку, визначених статтею 300 ГПК України, він не може встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку (постанови Верховного Суду від 03.02.2020 у справі № 912/3192/18, від 12.11.2019 у справі № 911/3848/15, від 02.07.2019 у справі № 916/1004/18). 
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що підстава оскарження, передбачена пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України не підтвердилася. 
5.4. Щодо пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України
Як слідує із оскаржених рішень, суди попередніх інстанцій, серед іншого, зазначили, що висновки експертних досліджень не містять посилання, що вони підготовлені для подання до суду та послалися на висновок, викладений у  постанові Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 522/1029/18 про те, що якщо у висновку експертного дослідження не зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, то він не є належним та допустимим доказом.
Однак, колегія суддів зауважує, що постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі №522/1029/18 в частині застосування положень ч. 7 ст. 98, ч. 6 ст. 101 ГПК України про необхідність зазначення в експертному висновку, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду, не є релевантною для справи № 902/255/25
У справі №522/1029/18 спір виник за позовом фізичної особи з приводу невиконання ТОВ «Добробуд ЛТД» своїх зобов`язань за договором купівлі-продажу майнових прав на новозбудоване майно, оскільки відповідач не передав їй спірне новозбудоване майно та інші документи необхідні для реєстрації за нею права власності на нього. У цій справі суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідачем в односторонньому порядку змінено планування квартири у зв`язку з чим її площа збільшилася, що підтверджується висновком будівельно-технічного експертного дослідження від 18 серпня 2014 року.
Велика Палата Верховного Суду, скасовуючи рішення суду апеляційної інстанції, вказала на те, що у цій справі висновок будівельно-технічного експертного дослідження від 18.08.2024 не може бути визнаний належним та допустимий доказом, оскільки можливість складання висновку за зверненням учасника справи на момент складання вказаного висновку будівельно-технічного експертного дослідження передбачено ще не було. Така можливість була передбачена з 15 грудня 2017 року - дати набрання чинності такими змінами до ЦПК України, в тому числі, в частині викладення статті 106 цього Кодексу у відповідній редакції. 
Статтею 106 ЦПК України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Згідно з частиною шостою цієї статті експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з частиною п`ятою статті 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Разом з тим, у висновку будівельно-технічного експертного дослідження від 18.08.2024 не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.
Стаття 101 ГПК України містить положення, які є аналогічними положенням статті 106 ЦПК України, однак правовідносини у справі №522/1029/18 та справі № 902/255/25не є подібними. 
У справі № 902/255/25 відносини сторін регулюються ПРРЕЕ, відповідно до пункту 8.4.4. яких факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
Тобто проведення експертизи у подібних правовідносинах є обов`язковою вимогою закону, а не проводиться за бажанням сторони спору для подання до суду.
Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20.03.2025 у справі № 917/526/24. 
У зустрічному позові ФОП Розвадовська Т.С. також посилалася на те, що  висновки експертних досліджень не містять підписів таких експертів під вказівкою, що вони обізнані про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а отже суперечать приписам статті 101 ГПК України. 
У цьому контексті колегія суддів зауважує, що Верховним Судом у постанові від 16.08.2023 у справі № 17-14-01/1494(925/423/22) за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарське заготівельно-торгівельно-переробне підприємство «БЕРЕГ» до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Канівської філії відокремленого структурного підрозділу «Черкаські районні електричні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» про визнання недійсними та скасування рішень комісії Канівської філії відокремленого структурного підрозділу «Черкаські районні електричні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» з розгляду актів про порушення, оформлених протоколами від 09.12.2021 №001986/1 та від 06.01.2022 №001986/2, тобто у подібних до справи № 917/526/24 правовідносинах, зроблено висновок що однією із особливостей оформлення висновку експертного дослідження є те, що відомості про попередження судового експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до Кримінального кодексу України у ньому не зазначаються.
У цій постанові Верховний Суд звернувся до висновків про застосування норм права, які викладені у постанові Верховного Суду від 14.07.2021 по справі № 918/863/20, відповідно до яких:
«Згідно з п. 4.23 Інструкції про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції, чинній на час здійснення експертного дослідження), у висновку експертного дослідження опускається запис, який стосується відповідальності особи, що проводить дослідження, за надання завідомо неправдивого висновку.
У пункті 6 розділу 6 Інструкції з організації проведення та оформлення експертних проваджень у підрозділах Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17.07.2017 №591 «Особливості оформлення висновку експертного дослідження» зазначено, що відомості про попередження судового експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до Кримінального кодексу України не зазначаються.
Отже, відсутність у зазначеному експертному дослідженні попередження експерта про кримінальну відповідальність пояснюється відмінністю між висновком експерта та висновком експертного дослідження. 
Про таку відмінність в оформленні та оцінці висновку експерта від експертного дослідження зазначав Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі №  916/1375/18».
Таким чином, колегія суддів зауважує, що суди попередніх інстанцій помилково зазначили про невідповідність висновків експертних досліджень приписам статті 101 ГПК України. Однак, зазначене не дає підстав для скасування оскаржених судових рішень. Як зазначалося вище, ключовою обставиною відмови у первісному позові стало невиконання вимог ПРРЕЕ щодо акта про порушення, який містить посилання на інші обставини і суть порушення, які не пов`язані з цілісністю установлених пломб. Не спростування таких основних мотивів судів попередніх інстанцій не вказує на можливість скасування правильних по суті рішень. 
У свою чергу, оскільки у межах підстав касаційного оскарження скаржник не навів доводів щодо допущення порушення норм процесуального права в частині стягнення витрат на правничу допомогу, Верховний Суд не надає оцінки судовим рішенням у цій частині. 
6.  Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та норми права, якими керувався суд
6.1. За змістом пункту  1 частини  першої статті  308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
6.2.  Відповідно до частини  першої статті  309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею  300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
6.3. Ураховуючи викладене, зважаючи на зазначені положення законодавства, оскаржені у справі судові рішення необхідно залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.
7. Розподіл судових витрат
7.1. Оскільки суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін оскаржувані рішення, то відповідно до статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору необхідно покласти на скаржника.
Керуючись статтями  300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» залишити без задоволення. 
Рішення Господарського суду Вінницької області від 07.07.2025, додаткове рішення Господарського суду Вінницької області від 16.07.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.09.2025 у справі № 902/255/25 залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не  підлягає.
Головуючий                                                                                Н.  О.  Волковицька

Судді                                                                                          С. К. Могил

О. В. Случ