ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 лютого 2026 року 
м. Київ
справа № 520/64/25
адміністративне провадження № К/990/28839/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,
суддів - Жука А. В., Загороднюка А. Г.,
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Голови Харківської обласної ради Єгорової-Луценко Тетяни Петрівни, Харківської обласної ради про визнання протиправним та нечинним розпорядження, провадження в якій відкрито 
за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Барбашина Сергія Володимировича на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 (суддя - Сагайдак В. В.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025 (колегія суддів у складі: Перцової Т. С., Жигилія С. П., Макаренко Я. М.),
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їхнє обґрунтування
У січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Голови Харківської обласної ради Єгорової-Луценко Т. П., Харківської обласної ради, у якому просив визнати протиправним та нечинним розпорядження від 15.12.2023 № 149 про застосування онлайн-сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції. Крім того, просив стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Харківської обласної ради судові витрати у розмірі сплаченого судового збору.
На обґрунтування позовних вимог позивач послався на протиправність розпорядження голови Харківської обласної ради від 15.12.2023 № 149 про застосування онлайн сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції (далі - Розпорядження № 149), оскільки унаслідок проведення засідань у передбачений спірним рішенням спосіб, позивач, як депутат обласної ради, позбавлений можливості у повній мірі здійснювати свої повноваження та виконувати обов`язки депутата, захищати інтереси виборців та територіальних громад Харківської області. Так, 27.06.2024 на черговій XXIV сесії обласної ради VІІІ скликання, під час проведення пленарного засідання постійної комісії, депутату Харківської обласної ради ОСОБА_1 перешкоджали повноцінно виконувати обов`язки депутата, зокрема, йому не було забезпечено можливість виступу і репліки, запитань доповідачу та співдоповідачу, чим порушено права та легітимні очікування ОСОБА_1 щодо дотримання органами публічної влади приписів актів законодавства та своїх обіцянок, оскільки норми Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) не наділяють голову обласної ради повноваженнями одноособово встановлювати порядок проведення пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій ради у сесійний та міжсесійний період.
Звернув увагу на те, що Розпорядження № 149 встановлює загальні правила регулювання відносин, розраховане на довгострокове та неодноразове використання, вміщує приписи та створює обов`язки, а тому є нормативно-правовим актом локального рівня, під час його прийняття необхідним є дотримання принципу правової процедури, яка встановлює чітку послідовність дій прийняття такого рішення із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми, що протиправно не було дотримано головою Харківської обласної ради.
Крім того, використання онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос», на думку позивача, викликає підозри про те, що певні процедурні, процесуальні та правові норми законодавства будуть застосовані головою Харківської обласної ради у передбачуваному порядку. Так, у порушення вимог Регламенту Харківської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням Харківської обласної ради від 11.03.2021 № 50-VIII (зі змінами) (далі - Регламент), та чинного законодавства, користуючись фізичною відсутністю депутатів у сесійній залі, відповідачі штучно обмежували права позивача на виступ шляхом ігнорування його записів на виступ, а також вмикали/вимикали мікрофон.
Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи
Головою Харківської обласної ради 15.12.2023 прийнято Розпорядження № 149 «Про застосування онлайн-сервісу та електронно-інформаційного ресурсу у роботі Харківської обласної ради».
Указане розпорядження передбачає застосування програмної продукції NU Webex Meetings - Meetings та/або електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції та затвердження Порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings - Meetings під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції і Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.
Необхідність прийняття указаного розпорядження мотивована посиланням на Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», Регламент, статті 55, 59 Закону № 280/97-ВР, розпорядження голови обласної ради від 27.12.2022 № 123 (зі змінами) та метою належної організації та проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.
Уважаючи, що спірне розпорядження прийнято головою Харківської обласної ради з перевищенням наданих їй законом повноважень, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025, позов залишено без задоволення.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції уважав прийнятними аргументами відповідача про те, що, видаючи Розпорядження, голова обласної ради діяла на виконання покладених на неї законодавством обов`язків, зокрема, щодо забезпечення проведення колегіальних засідань Харківської обласної ради в режимі відеоконференції згідно з приписами Регламенту та Положення про постійні комісії Харківської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 24.12.2020 № 37-VІІІ (зі змінами) (далі - Положення); організації надання депутатам, у тому числі позивачу, допомоги у здійснення своїх повноважень, зокрема в обговоренні та голосуванні в засіданнях, що проводяться в режимі відеоконференції; забезпечення підготовки сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд; організації розгляду таких питань; створенні рівних можливостей депутатам ради і позивачу в тому числі, для участі в обговоренні питань порядків денних в колегіальних засіданнях обласної ради та її органів, які проводяться в режимі відеоконференції.
Суд дійшов до висновку, що Порядок Webex є звичайною інструкцією користувача онлайн-сервісу, жодного порядку у вигляді нормативно закріпленої упорядкованої послідовності дій він не містить, Порядки Webex та Голос не встановлюють нові та не змінюють існуючи у Регламенті процедури.
Щодо тверджень позивача про те, що Розпорядження № 149 є актом індивідуальної дії, суд зазначив, що оскаржуване Розпорядження не має ознак індивідуального акту, на чому наполягає позивач. Акт індивідуальної дії стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС України). Щодо Розпорядження, то у ньому відсутнє застереження про коло осіб, на яких поширюється його дія.
Суд уважав аргументованими твердження відповідача викладені у відзиві, що через систематичні обстріли міста, проведення колегіальних засідань обласної ради в режимі відеоконференції стало єдиною можливістю забезпечити роботу Харківської обласної ради, її органів та створити безпечні умови роботи учасників засідань. Забезпечення стабільної роботи обласної ради набуває особливого значення в період дії правового режиму воєнного стану, оскільки місцеве самоврядування внесено до переліку секторів критичної інфраструктури (пункт 24 постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2020 № 1109). Відповідач зазначив, що проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції, при якому створюються необхідні безпекові умови учасників засідань, є правомірним також з огляду на приписи Конституції України, згідно якої зазначено, людина, її життя і здоров`я і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що людина, її життя, здоров`я, безпека, права і свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави та приймаючи до уваги, що триваючі третій рік поспіль обстріли міста та не допущення дезорганізацію влади в регіоні, частина якого знаходиться в зоні бойових чи можливих бойових дій, використання онлайн режиму проведення колегіальних засідань в сесійний та міжсесійні періоди є цілком законним.
Суд апеляційної інстанції погодився із висновком суду першої інстанції про те, що затверджені спірним Розпорядженням № 149 Порядки є фактично похідними від Регламенту, носять виключно допоміжний характер, як інструкція користувача онлайн-сервісу, а тому не є нормами права, якими встановлено обов`язки для депутатів.
Крім того, на переконання суду апеляційної інстанції, внесення у 2024 році змін до Регламенту щодо права голови Харківської обласної ради шляхом видання розпорядження обирати програмну продукцію для проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції та порядку її використання, не спростовує наведені вище висновки суду апеляційної інстанції про можливість голови обласної ради одноособово вирішувати питання про проведення колегіальних засідань в режимі відеоконференції, що слідує із приписів статті 46 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким голова обласної ради вправі самостійно приймати рішення з процедурних питань та визначати порядок роботи сесії відповідно до Регламенту.
Суд апеляційної інстанції зазначив, що Розпорядження № 149 не є нормативно-правовим актом, оскільки хоча і прийнято суб`єктом владних повноважень - головою Харківської обласної ради на виконання владних управлінських функцій - забезпечення організації проведення сесії обласної ради, однак, має рекомендаційний характер, не встановлює, не змінює, не припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, а лише визначає один із допустимих способів проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) для депутатів Харківської обласної ради.
Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи апелянта про відповідність Розпорядження № 149 ознакам нормативно-правового акту є хибними та такими, що спростовані під час апеляційного перегляду справи.
Крім того, суд апеляційної інстанції установив, що оскаржуване рішення від 19.02.2025 у справі № 520/64/25 прийнято у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, що відповідає положенням статті 12 КАС України, оскільки судовий розгляд позову про оскарження правомірності прийняття Розпорядження № 149 не потребує загального позовного провадження.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційних скарг
Не погоджуючись із рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025, представник позивача звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить їх скасувати та прийняти нову постанову, якою повністю задовольнити позов.
Підставою касаційного оскарження скаржник зазначає пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та помилкове віднесення цієї справи до категорії справ незначної складності.
Обґрунтовуючи посилання на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, скаржник указує на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме: статті 55 Закону № 280/97-ВР щодо повноважень голови ради самостійно приймати рішення про застосовування онлайн голосування депутатами під час проведення заходів місцевих рад (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) та віднесення цих повноважень до процедурних питань.
Щодо порушення судом норм процесуального права, скаржник, посилаючись на статтю 12 КАС України, зазначає, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. При цьому скаржник посилається на те, що суд погодився, що оскаржуване Розпорядження є нормативно-правовим актом, оскільки в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження від 13.01.2025 зобов`язав відповідача - Харківську обласну раду, відповідно до приписів пунктів 4-7 статті 264 КАС України, опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Таким чином, скаржник уважає, що суд, установивши що Розпорядження № 149 є нормативно-правовим актом, у порушення норм процесуального права розглянув справу за правилами спрощеного провадження, відмовив у переведенні зі спрощеного у загальне провадження, а апеляційна інстанція погодилася із цим, що, на його думку, є безумовною підставою для скасування судового рішення.
Також скаржник зазначає про те, що у подальшому у рішенні апеляційної інстанції указано, що Розпорядження № 149 не є нормативно-правовим актом, оскільки хоча і прийнято суб`єктом владних повноважень - головою Харківської обласної ради на виконання владних управлінських функцій - забезпечення організації проведення сесії обласної ради, однак, має рекомендаційний характер, не встановлює, не змінює, не припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, а лише визначає один із допустимих способів проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) для депутатів Харківської обласної ради.
Отже, на думку скаржника, якщо слідувати логіці судів попередніх інстанцій, то позивач оскаржив не нормативно-правовий акт та пропустив загальний шестимісячний строк звернення до суду, тому у порушення статей 123, 240 КАС України судом першої інстанції незаконно прийнято рішення про відмову у позові замість залишення позовної заяви без розгляду.
Окрім цього, скаржник зазначає про те, що при розгляді справи суд не з`ясував обставини прийняття Розпорядження № 149, не перевірив його відповідність правовим актам вищої юридичної сили - Закону № 280/97-ВР, Регламенту, Положенню, тощо. Обставини наявності чи відсутності повноважень у голови Харківської обласної ради на прийняття оскаржуваного Розпорядження судом першої інстанції не встановлювалися та не досліджувалися. У рішенні суду відсутні висновки щодо відповідності Розпорядження нормам чинного профільного законодавства України, у тому числі пункту 11-1 Розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 280/97-ВР та нормативно-правовим актам Харківської обласної ради. При цьому скаржник наголошує, що жодною статтею Закону № 280/97-ВР голова обласної ради не наділений повноваженнями встановлювати порядок проведення пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій ради у сесійний та межсесійний період.
Також скаржник зазначає, що суд не з`ясував чи дотримана передбачена законодавством правова процедура прийняття Розпорядження, чи дотримано межі вчинення повноважень суб`єктом владних повноважень, чи підставно прийнято Розпорядження, тощо. Докази, факти і обставини для прийняття оскаржуваного Розпорядження судом першої інстанції не досліджувалися і не встановлювалися. Також судом не досліджено та не з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а саме: можливість застосування онлайн-сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings у роботі обласної ради. При цьому скаржник зазначає, що Webex Meetings - це хмарна послуга веб-конференцій та відеоконференцій Cisco, яка дозволяє глобальним та віртуальним групам спільно працювати на мобільних пристроях та заснованих на стандартних відеосистемах у режимі реального часу. Webex Meetings включає такі функції, як спільне використання екрану, запис зустрічей, налаштовувані макети та трансляцію зустрічей. Публічні користувачі хмарних послуг обирають надавача хмарних послуг з переліку відповідно до процедур, визначених Законом України «Про публічні закупівлі». Надання хмарних послуг та/або послуг центру обробки даних публічним користувачам хмарних послуг здійснюється з дотриманням вимог законодавства про захист персональних даних, про захист інформації та про кібербезпеку. Документи, які підтверджують дотримання відповідачем наведених вимог законодавства (наявність договору, внесення надавача послуг до переліку, закупівлю хмарних послуг, тощо) суду та позивачу не надані.
Окрім того, скаржник наголошує на тому, що жодним пунктом Положення ані голова обласної ані заступники не наділені повноваженнями встановлювати для депутатів порядки, форми, регламенту для виступів, голосування у режимі відеоконференції. Ані законом, ані Регламентом, ані будь-яким іншим нормативним актом не встановлено повноважень голові обласної ради видавати розпорядження для депутатів ради, окрім скликання пленарного засідання, одноособово врегулювати процедуру реєстрації депутатів для участі у пленарних засіданнях. Жодною статтею Регламенту не передбачено можливості застосування онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції.
Таким чином, на думку скаржника, суд на підставі установлених фактів зробив неправильний висновок про взаємовідносини сторін.
Крім того, скаржник уважає, що висновок суду щодо чергового прийняття аргументів відповідача про те, що, видаючи Розпорядження, голова обласної ради діяла на виконання покладених на неї законодавством обов`язків, зокрема, щодо забезпечення проведення колегіальних засідань Харківської обласної ради в режимі відеоконференції згідно з приписами Регламенту та Положення; організації надання депутатам, у тому числі позивачу, допомоги у здійснення своїх повноважень, зокрема в обговоренні та голосуванні в засіданнях, що проводяться в режимі відеоконференції; забезпечення підготовки сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд; організації розгляду таких питань; створенні рівних можливостей депутатам ради і позивачу в тому числі, для участі в обговоренні питань порядків денних в колегіальних засіданнях обласної ради та її органів, які проводяться в режимі відеоконференції не відповідає обставинам справи та повністю протирічить нормам чинного законодавства та Регламенту Харківської обласної ради.
Позиція інших учасників справи
Харківська обласна рада у відзиві на касаційну скаргу просить залишити її без задоволення, в судові рішення - без змін, оскільки, на її думку, ці рішення ухвалені з додержанням норм матеріального права, а незначні процесуальні порушення не призвели і не могли призвести до неправильного вирішення справи.
Голова Харківської обласної ради Єгорова-Луценко Т. П. правом на подання відзиву на касаційну скаргу не скористалася, відсутність якого, згідно з приписами частини четвертої статті 338 КАС України, не перешкоджає перегляду оскаржуваних судових рішень.
Рух касаційної скарги
07.07.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Барбашина С. В. на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2025 визначено склад колегії суддів, а саме: головуючого суддю (суддю-доповідача) Мельник-Томенко Ж. М, суддів Жука А. В., Загороднюка А. Г. для розгляду судової справи № 520/64/25.
Ухвалою Верховного Суду від 22.07.2025 відкрито касаційне провадження за скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Барбашина С. В. на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025.
Ухвалою Верховного Суду від 28.01.2026 закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд в порядку письмового провадження.
Позиція Верховного Суду
Релевантні джерела права та акти їхнього застосування. Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
Спірні правовідносини, які склались у цій справі, зводяться до питання правомірності прийняття головою Харківської обласної ради Розпорядження № 149, яке позивач уважає нормативно-правовим актом, що порушує його права депутата Харківської обласної ради на участь у пленарних засіданнях за фізичної присутності.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що, видаючи Розпорядження, голова обласної ради діяла на виконання покладених на неї законодавством обов`язків, зокрема, щодо забезпечення проведення колегіальних засідань Харківської обласної ради в режимі відеоконференції згідно з приписами Регламенту та Положення; організації надання депутатам, у тому числі позивачу, допомоги у здійснення своїх повноважень, зокрема в обговоренні та голосуванні в засіданнях, що проводяться в режимі відеоконференції; забезпечення підготовки сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд; організації розгляду таких питань; створенні рівних можливостей депутатам ради і позивачу в тому числі, для участі в обговоренні питань порядків денних в колегіальних засіданнях обласної ради та її органів, які проводяться в режимі відеоконференції. Крім того, суд першої інстанції дійшов висновку, що Розпорядження № 149 не є актом індивідуальної дії, оскільки у ньому відсутнє застереження про коло осіб, на яких поширюється його дія, та строк його виконання.
Залишаючи рішення суду першої інстанції без змін, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що Розпорядження № 149 не є нормативно-правовим актом, оскільки хоча і прийнято суб`єктом владних повноважень - головою Харківської обласної ради на виконання владних управлінських функцій - забезпечення організації проведення сесії обласної ради, однак, має рекомендаційний характер, не установлює, не змінює, не припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, а лише визначає один із допустимих способів проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) для депутатів Харківської обласної ради. 
Не погоджуючись із зазначеними висновками, скаржник наполягає, що Розпорядження № 149 не відповідає нормам законодавства та Регламенту, прийнято за межами повноважень голови обласної ради, порушує права позивача, є протиправним та підлягає визнанню нечинним.
Касаційне провадження у цій справі відкрито на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України для перевірки доводів позивача щодо неправильного застосування судами попередніх інстанцій положень статті 55 Закону № 280/97-ВР з приводу повноважень голови ради самостійно приймати рішення про застосовування онлайн голосування депутатами під час проведення заходів місцевих рад (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) та віднесення цих повноважень до процедурних питань за відсутності сформованого висновку Верховного Суду щодо питання її застосування у подібних правовідносинах. Крім того, скаржник посилається на помилкове віднесення цієї справи до категорії справ незначної складності.
Оцінивши доводи касаційної скарги в межах касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, та перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, Суд зазначає таке.
Статтею 140 Конституції України визначено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради.
Відповідно до статті 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Статтею 4 Закону № 280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.
Згідно з частиною другою статті 10 Закону № 280/97-ВР обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.
Відповідно до частин першої, дванадцятої, тринадцятої та п`ятнадцятої статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради. Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні. 
Згідно з частиною шостою статті 55 Закону № 280/97-ВР голова районної, обласної, районної у місті ради, зокрема: скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради; забезпечує підготовку сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їх виконанням; організує подання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень; забезпечує гласність у роботі ради та її органів, обговорення громадянами проектів рішень ради, важливих питань місцевого значення, вивчення громадської думки, оприлюднює рішення ради; вирішує інші питання, доручені йому радою.
Частиною сьомою статті 55 Закону № 280/97-ВР передбачено, що голова районної, обласної, районної у місті ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.
Згідно з частиною восьмою статті 59 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, голова районної у місті, районної, обласної ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.
Отже, голова обласної ради, згідно із Законом № 280/97-ВР, може наділятися радою додатковими повноваженнями, окрім базових (делегування, доручення, тощо).
Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови, першого заступника та заступників голови ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях сесій, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з процедурних питань, а також порядок організації сесії визначає Регламент Харківської обласної ради.
Відповідно до статті 11 Регламенту, Рада проводить свою роботу сесійно. Сесія ради складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Постійна комісія або робоча група ради може проводити своє засідання у перервах пленарного засідання сесії ради у тих випадках, коли питання визнане невідкладним, чи за дорученням ради, якщо пленарне засідання сесії ради, пов`язане з прийняттям рішень з проведення виборів, призначенням або затвердженням посадових осіб. Пленарні засідання сесій ради проводяться, як правило, в обладнаній електронною системою голосування залі засідань Будинку рад (вул. Сумська, 64). Засідання постійних комісій проводяться як в приміщеннях ради, так і за її межами - виїзні засідання - (за окремим рішенням комісії чи дорученням голови ради).
Згідно зі статтею 58 Регламенту голова ради відповідно до своїх повноважень, зокрема: скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради; забезпечує підготовку сесій ради і питань, що виносяться на розгляд ради, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їхнім виконанням; організовує надання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень; забезпечує гласність у роботі ради та її органів, обговорення громадянами проєктів рішень ради, важливих питань місцевого значення, вивчення громадської думки, оприлюднення рішень ради; вирішує інші питання, передбачені законодавством України та доручені йому радою. Голова ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.
Статтею 75 Регламенту передбачено, що пленарне засідання сесії ради в режимі відеоконференції може проводитися виключно з метою розгляду особливо важливих проектів рішень ради, зокрема: щодо невідкладного внесення змін до місцевого бюджету, щодо невідкладних робіт з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій або якнайшвидшої ліквідації особливо тяжких надзвичайних ситуацій, спричинених спалахами, епідеміями та пандеміями, чи реалізації повноважень, пов`язаних із такими обставинами.
За приписами статті 76 Регламенту рішення про проведення пленарного засідання сесії ради в режимі відеоконференції приймається головою ради шляхом видання відповідного розпорядження.
Судом апеляційної інстанції установлено, що рішенням ХІ сесії VIII скликання Харківської обласної ради від 09.05.2022 № 370-VII «Про затвердження порядку денного позачергової ХІ сесії обласної ради VIII скликання», відповідно до статей 46, 49 Закону № 280/97-ВР та Регламенту затверджено порядок денний з питань, зокрема: Про внесення змін до Регламенту Харківської міської ради VIII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 11.03.2021 № 50-VІІІ.
Рішенням ХІ сесії VIII скликання Харківської обласної ради від 09.05.2022 № 371-VIII з метою забезпечення стабільної роботи обласної ради у період дії воєнного стану, враховуючи норми Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», від 14.03.2022 № 133/2022 та від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», керуючись пунктом 5 частини першої статті 43, статтею 59 Закону № 280/97-ВР обласна рада вирішила внести до Регламенту Харківської обласної ради VIII скликання такі зміни:
1) статтю 75 Регламенту доповнити новою частиною такого змісту: «У період дії на території області чи країни воєнного чи надзвичайного стану пленарні засідання сесії обласної ради можуть проводитися в режимі відеоконференції також з інших питань»;
2) статтю 77 Регламенту доповнити новою частиною такого змісту: «У разі проведення пленарного засідання сесії ради в режимі відеоконференції у період дії воєнного або надзвичайного стану внаслідок обставин, пов`язаних із бойовими діями, з метою забезпечення збереження життя та здоров`я працівників, адреса, дата та час проведення такого засідання у розпорядженні голови обласної ради про скликання сесії можуть не зазначатися».
Отже, як установлено судом апеляційної інстанції, з 09.05.2022, відповідно до статті 75 Регламенту, у період дії воєнного стану пленарні засідання сесії Харківської обласної ради можуть проводитися в режимі відеоконференції не тільки з нагальних (термінових) питань, а також з інших питань.
При цьому суд апеляційної інстанції урахував, що відміна 30.06.2023 Кабінетом Міністрів України карантину, введеного на території України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, не мала наслідком автоматичного скасування статті 75 Регламенту щодо проведення пленарного засідання сесії ради в режимі відеоконференції, прийнятої на виконання положень пункту 11-1 Розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 280/97-ВР, а відтак дійшов правильного висновку, що підстави для їх незастосування у діяльності обласної ради відсутні.
Відповідно до абзацу десятого Розділу ІІ Положення про постійні комісії Харківської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 24.12.2020 № 37-VІІІ (зі змінами) (далі - Положення) у окремих випадках для оперативного вирішення питань, що потребують негайного розгляду (які мають особливу важливість, при виникненні надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, пов`язаних із запобіганням виникненню і поширенню, боротьбою зі стихійним лихом, епідеміями, епізоотіями), засідання постійних комісій можуть проводитися у формі відеоконференцій, із застосуванням сучасних технологій дистанційного спілкування.
Отже, як установлено судами попередніх інстанцій, у зв`язку із введенням Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» воєнного стану, на виконання вимог Регламенту, статей 55, 59 Закону № 280/97-ВР, розпорядження голови обласної ради від 27.12.2022 № 123 (зі змінами), з метою належної організації та проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції, головою Харківської обласної ради 15.12.2023 прийнято Розпорядження № 149 «Про застосування онлайн-сервісу та електронно-інформаційного ресурсу у роботі Харківської обласної ради», яким затверджено:
- Порядок застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings - Meetings під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції;
- Порядок застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.
Дослідивши текст Порядку застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings - Meetings, суди попередніх інстанцій установили, що у пунктах 4-5 визначено, що застосування онлайн-сервісу під час засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди визначається головами постійних комісій. Режим дистанційного засідання з використанням онлайн-сервісу забезпечує: ідентифікацію осіб, які беруть участь в засіданні; можливість депутатів скористатися правом на виступ, обговорення та голосування з питань порядку денного; відеозапис засідань; встановлення та фіксацію результатів голосування за кожним питанням порядку денного дистанційного засідання.
Відповідно до пункту 6 указаного Порядку, учасники засідання у форматі відеоконференції зобов`язані облаштувати місце своєї дистанційної роботи необхідними технічними засобами та програмним забезпеченням (персональним комп`ютером, смартфоном, планшетом тощо, вебкамерою, колонками або навушниками, мікрофоном, безперебійним інтернет-зв`язком), що буде безперебійно функціонувати та забезпечить участь у відеоконференції. Вебкамера депутата має бути постійно увімкненою та забезпечувати можливість виведення зображення депутата на екран. Відповідальність за виконання вищезазначених умов несуть учасники дистанційних засідань.
Згідно з пунктами 7-11 указаного Порядку, доступ до проєктів рішень обласної ради, що розглядаються на пленарному засіданні, забезпечується виконавчим апаратом обласної ради шляхом направлення депутатам обласної ради порядку денного з гіперпосиланнями на електронну версію проєктів рішень, що є у базі даних нормативних документів Харківської обласної ради інформаційно-пошукової системи обласної ради «ЛІКА». Зі всіма проєктами рішень із додатками до них (за наявності), пояснювальними записками та супровідними листами депутати можуть ознайомлюватись за допомогою власних електронних пристроїв.
Для участі в дистанційному засіданні учасникам надсилається електронний лист-запрошення із посиланням на підключення, відомості з якого не підлягають розголошенню третім особам.
При підключенні до засідання в інтерфейсі онлайн сервісу учасник вводить свої ім`я та прізвище й особисту електронну пошту. Подальша ідентифікація учасника засідання проводиться працівниками виконавчого апарату обласної ради з метою перевірки якості транслювання відео- та аудіозв`язку. Результати реєстрації узагальнюються функціоналом онлайн-сервісу. У разі виходу депутата з відеоконференції (у тому числі у зв`язку з технічним збоєм) такий депутат фіксується онлайн-сервісом як відсутній.
Для надання допомоги головуючому у проведенні пленарного засідання сесії ради, реєстрації скарг і заяв, нагляду за додержанням вимог Регламенту за пропозицією голів фракцій може утворюватися секретаріат у кількості двох депутатів.
Під час оголошення головуючим назви питання порядку денного, яке розглядається, депутати можуть записатись на виступ шляхом натискання відповідних кнопок на екранах своїх електронних пристроїв або зробивши відповідний запис у чаті відеоконференції. Інші учасники відеоконференції можуть записатись на виступ шляхом запису у чаті відеоконференції.
Порядок проведення голосування депутатами визначено у пунктах 12-13 указаного Порядку відповідно до яких, голосування депутатів обласної ради під час проведення пленарного засідання сесії ради здійснюється за допомогою онлайн сервісу. Під час голосування вебкамера депутата повинна бути увімкненою та забезпечувати можливість виведення зображення депутата на екран. Голосування здійснюється шляхом натискання кнопки «ЗА», «ПРОТИ», «УТРИМАВСЯ» в інтерфейсі онлайн сервісу. У випадку технічного збою або нестабільного інтернет-зв`язку, якщо наведені кнопки не спрацювали, учасник засідання може проголосувати в чаті онлайн-сервісу шляхом надсилання текстового повідомлення. Результати голосування по кожному питанню порядку денного виводяться на загальний екран засідання, доступний до огляду кожним учасником засідання.
Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню на офіційному вебсайті обласної ради. У разі непрацездатності офіційного вебсайту результати поіменного голосування розміщаються в базі даних нормативних документів Харківської обласної ради інформаційно-пошукової системи обласної ради «ЛІКА».
Дослідивши текст Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос», суди попередніх інстанцій установили, зокрема, що під час застосування СЕГ «Голос» забезпечується: ідентифікація осіб, відображення учасників, які беруть участь у засіданні та голосуванні; можливість ознайомлюватись з порядком денним пленарного засідання сесії ради, проєктами рішень, які винесено на розгляд ради; можливість для депутатів скористатись правом на виступ, запитання та голосування з питань порядку денного засідання; фіксацію результатів голосування з питань порядку денного засідання та можливість ознайомлення з ними.
У пунктах 4-7 третього розділу указаного Порядку передбачено, що для роботи в СЕГ «Голос» рекомендовано використовувати ноутбук, планшетний пристрій або стаціонарний ПК, облаштований вебкамерою, колонками та мікрофоном, із завантаженим веббраузером Google Chrome останньої версії.
При роботі з мобільного пристрою для коректної роботи СЕГ «Голос» рекомендовано мати лише один тип підключення пристрою до Інтернету: або мобільний інтернет, або Wi-Fi.
При нестабільному Інтернет-з`єднанні СЕГ «Голос» для надання пріоритету звуку може автоматично вимикатися відеозображення з камери.
Вхід у СЕГ «Голос» здійснюється шляхом ведення особистого логіну й паролю. З метою запобігання несанкціонованому входу в СЕГ «Голос» третіх осіб депутат самостійно обирає надійний пароль, який має містити не менше 8 символів.
На виконання вимог пунктів 8-14 третього розділу указаного Порядку, учасники засідання у режимі відеоконференції зобов`язані облаштувати свої місце роботи необхідними технічними засобами (ноутбуком, персональним комп`ютером з вебкамерою, колонками та/або навушниками і мікрофоном, планшетним пристроєм, смартфоном тощо та програмним забезпеченням), Інтернет-зв`язком, забезпечивши їхнє безперебійне функціонування для участі у відеоконференції. Вебкамера депутата має бути увімкненою.
Доступ до проєктів рішень обласної ради, що розглядаються на пленарному засіданні сесії, забезпечується виконавчим апаратом обласної ради з використанням функцій СЕГ «Голос».
Для надання допомоги головуючому у проведенні пленарного засідання сесії ради, реєстрації скарг і заяв, дотримання вимог Регламенту за пропозицією голів фракцій може утворюватися секретаріат у кількості двох депутатів.
Після входу до «робочого кабінету» депутата для попередньої реєстрації необхідно натиснути віконце «ЗАПИС НА ВИСТУП». Після цього адміністратор засідання проводить попередню реєстрацію депутата. У разі виходу депутата з відеоконференції, у тому числі через технічний збій або нестабільне Інтернет-з`єднання, такий депутат фіксується СЕГ «Голос» як відсутній.
Після оголошення головуючим на засіданні про початок проведення реєстрації, на екрані з`являється віконце «ЗАРЕЄСТРУВАТИСЯ» і депутату потрібно у відповідний проміжок часу натиснути на віконце «ЗАРЕЄТРУВАТИСЯ», після чого з`являється відповідний підтверджуючий напис «ВАС ЗАРЕЄСТРОВАНО». Ідентифікація депутата відбувається шляхом введення депутатом при вході в СЕГ «Голос» особистого логіну і паролю, а також під час реєстрації через аудіопідключення та відеозображення депутата на екрані.
Порядок та процедура розгляду та обговорення питань порядку денного, надання слова та черговість для виступу/запитання/пропозиції здійснюється згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.
Запис на виступ здійснюється шляхом натискання відповідного віконця «ЗАПИС НА ВИСТУП». При наданні головуючим слова на виступ на екрані відображається інформаційне повідомлення «ВАМ НАДАНО СЛОВО» та автоматично вмикається мікрофон у «кабінеті депутата». На інформаційному табло відображається таймер відліку часу до закінчення виступу (відповідно до Регламенту) після чого мікрофон автоматично вимикається.
Згідно з пунктами 15-17 третього розділу указаного Порядку, види, спосіб і процедура голосування визначаються згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.
Після оголошення головуючим на засіданні початку голосування, воно здійснюється шляхом натискання на одне з віконечок «ЗА», «ПРОТИ» або «УТРИМАВСЯ». Відповідно до Регламенту за результатами голосування з кожного питання порядку денного на екрані з`являється повідомлення про результат голосування депутатом.
Встановлення результатів голосування здійснюється згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі. Результати голосування відображаються в інформаційному вікні інтерфейсу СЕГ «Голос». Підрахунок голосів відбувається автоматично. Перегляд результату поіменного голосування здійснюється шляхом натискання на одну з цифр навпроти проголосованого проєкту рішення. У разі якщо рішення не прийнято - на відповідну кнопку з написом «РІШЕННЯ НЕ ПРИЙНЯТО».
Результати поіменного голосування оприлюднюються згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.
Порядок ведення протоколу і стенографічного звіту пленарного засідання визначається згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.
Аналізуючи наведені норми Порядку застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings - Meetings та Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос», суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що зазначені Порядки за своєю правовою природою є інструкціями користувача онлайн-сервісу та роз`яснюють порядок їх використання, при цьому не містять жодних норм, які б установлювали нові чи змінювали існуючі у Регламенті процедури проведення пленарних засідань ради, засідань постійних депутатських комісій, способи голосування, порядок підрахунку голосів, способи та порядок ідентифікації депутатів, системи електронного голосування та порядок їх використання.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що затверджені спірним Розпорядженням № 149 Порядки є фактично похідними від Регламенту, носять виключно допоміжний характер, як інструкція користувача онлайн-сервісу, видані у відповідності до частини сьомої статі 55 Закону № 280/97-ВР.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій що, видаючи Розпорядження № 149, голова обласної ради діяла на виконання покладених на неї законодавством обов`язків, зокрема, щодо забезпечення проведення колегіальних засідань Харківської обласної ради у режимі відеоконференції; організації надання депутатам, у тому числі позивачу, допомоги у здійснення своїх повноважень, зокрема в обговоренні та голосуванні у засіданнях, що проводяться в режимі відеоконференції; забезпечення підготовки сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд; організації розгляду таких питань; створенні рівних можливостей депутатам ради і позивачу у тому числі, для участі в обговоренні питань порядків денних в колегіальних засіданнях обласної ради та її органів, які проводяться в режимі відеоконференції, як то передбачено приписами Регламенту та Положення.
Крім того, наявність у голови обласної ради повноважень одноособово вирішувати питання про проведення колегіальних засідань в режимі відеоконференції у розвиток наданого раніше Регламентом напрямку зі спірного питання додатково підтверджується внесеними рішенням ХХVII сесії VIII скликання від 03.10.2024 № 982-VIII «Про внесення змін до Регламенту Харківської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 11.03.2021 № 50-VIII» змінами до Регламенту, відповідно до яких абзац перший статті 76 доповнено реченням такого змісту: «Голова обласної ради вирішує питання щодо вибору програмної продукції для проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції та визначає порядок її використання шляхом видання розпорядження».
Окрім цього, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що людина, її життя, здоров`я, безпека, права і свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави та приймаючи до уваги, що триваючі третій рік поспіль обстріли міста та не допущення дезорганізацію влади в регіоні, частина якого знаходиться в зоні бойових чи можливих бойових дій, використання онлайн режиму проведення колегіальних засідань в сесійний та міжсесійні періоди є цілком законним.
Щодо доводів касаційної скарги про помилкове віднесення судом першої інстанції справи до категорії справ незначної складності, то колегія суддів зазначає таке.
На думку скаржника, оскільки в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження від 13.01.2025 суд першої інстанції зобов`язав відповідача - Харківську обласну раду, відповідно до приписів пунктів 4-7 статті 264 КАС України, опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, то він погодився, що оскаржуване Розпорядження є нормативно-правовим актом.
За приписами статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.
Колегія суддів зазначає, що за предметом спору ця справа не належить до тих, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження, оскільки, як правильно установлено судом апеляційної інстанції, спірне розпорядження не є нормативно-правовим актом, а тому з урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи суд першої інстанції у межах наданого йому законом розсуду вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження і Верховний Суд не вбачає у цій справі порушення норм процесуального законодавства, а тому відхиляє відповідні доводи, викладені у касаційній скарзі.
Інші доводи касаційної скарги судом не аналізуються, оскільки такі не були підставою для відкриття касаційного провадження.
Колегія суддів наголошує, що до повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, тобто об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.
Доводи та аргументи скаржника зводяться до переоцінки доказів, не спростовують висновків судів попередніх інстанцій і свідчать про незгоду заявника із правовою оцінкою судами обставин справи, встановлених у процесі її розгляду.
Тому, підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів касаційної інстанції констатує, що переглянувши судові рішення в межах доводів касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на зазначене та приписи статті 350 КАС України, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а оскаржуваних судових рішень - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Барбашина Сергія Володимировича залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025 у справі № 520/64/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді	Ж.М. Мельник-Томенко А.В. Жук   А.Г. Загороднюк