УХВАЛА

12 січня 2026 року
м. Київ
справа № 642/8723/21
провадження № 61-16532ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс»на постанову Полтавського апеляційного суду від
27 січня 2025 року усправі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп Естейт», треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та припинення права власності, 

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» (далі - ТОВ «Аналітик Фінанс») звернулося до Верховного суду з касаційною скаргою на постанову Полтавського апеляційного суду від
27 січня 2025 року, сформованою в системі «Електронний суд».

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке. 
1. Касаційна скарга ТОВ«Аналітик Фінанс» подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
У касаційній скарзі ТОВ«Аналітик Фінанс» заявило клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження постанови Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року. Клопотання мотивоване тим, що місцезнаходженням ТОВ «Аналітик Фінанс» є один з знайбільш постраждалих районів України - Харківська територіальна громада. Через масовані атаки по критичінй та енергетичній інфраструктурі Харківської області тривають постійні відключення світла та відсутній інтернет. Вважає ці обставини об`єктивно непереборними, не залежать від його волевиявлення, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами, труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Просить суд визнати поважними причини пропуску строку та підстави, з яких вважає ці причини пропуску строку поважними. Крім того, посилається на те, що працівники ТОВ«Аналітик Фінанс» станом на теперішній час не працюють, попередній директор ТОВ«Аналітик Фінанс» перебуває за кордоном та лише у 2025 році був призначений інший, тому лише у жовтні 2025 року заявнику стало відомо про оскаржувану постанову.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392ЦПК України до касаційної скарги додаютьсядокази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Встановлено, що постанова Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року не містить інформації про дату складання її повного тексту. Вказане судове рішення надіслано судом для оприлюднення до Єдиного державного реєстру судових рішень - 07 лютого 2025 року, забезпечено надання загального доступу - 11 лютого 2025 року.

Відповідно до частин третьої та п`ятої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
У разі доведення заявником недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, то в цьому випадку для відліку строку на касаційне оскарження застосовуються положення частини другої статті 390 ЦПК України, відповідно до якої заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження в разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23) зроблено висновок, що надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду. Відомості про вручення (доставлення) рішення суду учаснику справи містяться у розписці про вручення, у повідомленні про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а також у документах, визначених пунктами 4, 5 частини шостої статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення судом першої інстанції рішення). У разі відсутності таких відомостей судове рішення вважається не врученим. 
Проте заявником не надано жодних доказів на підтвердження недотримання судом апеляційної інстанції вимог, встановлених і статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення. Крім того, суду не надано докази отримання стороною відповідача оскаржуваної постанови вперше лише у жовтні 2025 року.
За таких обставин, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо поважності причин пропуску заявником строку на касаційне оскарження з наведених підстав.
Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).
Враховуючи наведене, заявнику необхідно надати докази, що підтверджують:
- недотримання Полтавський апеляційним судом вимог, встановлених у статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення;
- докази отримання стороною відповідача постанови Полтавського апеляційного суду від 27 січня 2025 року вперше лише у жовтні 2025 року.
На підтвердження наведених обставин заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку, копії матеріалів справи тощо.
Верховний Суд зазначає, що на стадії відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має можливості перевірити наявність чи відсутність доказів на підтвердження надсилання/вручення судом апеляційної інстанції копії рішення заявнику, оскільки за правилом частини сьомої статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується під час відкриття касаційного провадження.
2. Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
До касаційної скарги заявником додано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № 43 від 24 листопада 2025 року про сплату судового збору у розмірі 1 453,00 грн, яка не може бути прийнята судом, як належний доказ сплати судового збору, оскільки відповідно довідки про наявність платіжного доручення вказане платіжне доручення приєднано до касаційного провадження № 61-15010ск25. 

Такий судовий збір підлягає поверненню відповідно до статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 270,00 грн.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно, з урахуванням предмета спору та прохальної частини касаційної скарги заявникові необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 452,80 грн ((2270,00 грн х 0,4) х 200% х 0,8).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» на постанову Полтавського апеляційного суду від 27 січня
2025 рокузалишити без руху.

Надати для усунення недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко