УХВАЛА

25 листопада 2025 року 
м. Київ

cправа №  925/1165/16(925/422/23) 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Картере В.І. - головуючий, Жуков С.В., Пєсков В.Г.,   

розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича
та клопотання Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича
про відстрочення сплати судового збору

за подання касаційної скарги Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2025 (колегія суддів у складі: Отрюх Б.В. - головуючий, Сотніков С.В., Станік С.Р.) 
у справі №925/1165/16(925/422/23)
за  позовом Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича
до Підприємства «Дойче Аграртехнік»
про стягнення 4907695,02 грн,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича (далі - арбітражний керуючий Кучак Ю.Ф.) 04.11.2025 подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2025 разом із клопотанням про відстроченням сплати судового збору до закінчення перегляду касаційної скарги  у касаційному порядку. 

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що вказана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне. 

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2023 встановлений у розмірі 2684,00 грн.

Відповідно до п.п. 3 п. 21 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб . 

Згідно з п.п. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. 

Частиною 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, скаржник повинен був надати суду докази сплати судового збору за подання касаційної скарги до Верховного Суду у розмірі 117784,70 грн (73615,43 (4907695,02 х 1,5%) х 200%  х 0.8 )). 
Скаржником не було сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірі, проте подано клопотання про відстрочення  сплати судового збору до закінчення розгляду касаційної скарги у справі №925/1165/16(925/422/23) у касаційному порядку. 
У вказаному клопотанні про відстрочення сплати судового збору скаржник посилається на висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18 та вказує, що Публічне акціонерне товариство «Жашківський маслозавод» перебуває у процедурі ліквідації, скарга подається ліквідатором скаржника, відповідно до приписів ст. 61 Кодексу України з процедур банкрутства, а тому сплата судового збору є витратами арбітражного керуючого, проте, кредиторами у справі №925/1165/16 відповідний фонд авансування витрат арбітражного керуючого не створювався, банкрут не має будь-якого рухомого та нерухомого майна, в тому числі і грошових коштів, має тяжкий майновий стан та фінансову неспроможність сплатити судовий збір.
Розглянувши подане клопотання про відстрочення сплати судового збору, Верховний Суд зазначає таке.
Статтею 8 Закону України "Про судовий збір", у редакції, що діє з 16.07.2025, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю;
4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Згідно із ч. 2  ст. 8 цього Закону  суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.
Колегія суддів зазначає, що порядок відстрочення сплати судового збору та звільнення від його сплати врегульований  ст. 8 Закону України "Про судовий збір". Із системного аналізу зазначеної статті вбачається, що положення п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 цієї статті можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).
Звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених  статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).
Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд (за наявності передбачених законом умов) звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір) (аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.03.2021 у справі № 912/1061/20).
Оскільки Публічне акціонерне товариство «Жашківський маслозавод»  перебуває у судовій процедурі ліквідації, то п. 4 ч. 1  ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не може бути підставою для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору. При цьому предметом спору не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 
Верховний Суд зауважує, що тяжкий майновий стан не є підставою для відстрочки сплати судового збору, з огляду на ст. 8 Закону України «Про судовий збір», правових висновків Великої Палати Верховного Суду щодо її застосування, ураховуючи суб`єктний склад сторін і характер спірних правовідносин, а наведені аргументи в цьому контексті не будуть умовою, яка є підставою для відстрочення судового збору щодо заявника.
Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.
Так, положення  ст. 8 Закону України "Про судовий збір"  містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору. Водночас склад сторін у цій справі та предмет позову свідчать про відсутність таких умов у цьому випадку.
Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст.129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже, відсутні правові підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2025 у справі №925/1165/16(925/422/23).
Водночас у постанові від 18.10.2023 у справі № 910/10939/22 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що у випадку залишення судом клопотання про звільнення/відстрочення скаржника від сплати судового збору без розгляду або відмови в задоволенні такого клопотання суд постановляє ухвалу, яку направляє скаржнику. Отримавши її, скаржник повинен виконати ухвалу суду про залишення касаційної скарги без руху, а саме подати суду докази сплати судового збору. У випадку якщо скаржник не встигає цього зробити до закінчення строку, наданого судом або встановленого законом на усунення недоліків, він може звернутися до суду із заявою, відповідно, про продовження або поновлення зазначеного строку.
Згідно з частини другої ст. 292 ГПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
З огляду на викладене касаційна скарга арбітражного керуючого Кучака Ю.Ф. підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 292 ГПК України із наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку в розмірі 117784,70 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд звертає увагу скаржника на те, що заяву про усунення недоліків касаційної скарги слід подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати суду докази надіслання копії заяви про усунення недоліків касаційної скарги іншим учасникам справи.
Керуючись статтями 174, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір",  Верховний Суд 
УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2025 у справі №925/1165/16(925/422/23).

2.Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» в особі арбітражного керуючого Кучака Юрія Федоровича на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2025 у справі №925/1165/16(925/422/23) залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                          В. Картере 
Судді                                                                                                    С. Жуков
                                                                                                    В. Пєсков