ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року 
м. Київ

cправа № 927/17/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Булгакової І.В. (головуючий), Власова Ю.Л., Малашенкової Т.М.,
за участю секретаря судового засідання - Ксензової Г.Є.,

представників учасників справи:
позивача - Спеціального авіаційного загону оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій - не з`явилися,
відповідача - акціонерного товариства "Чернігівобленерго" - адвоката Сиводід О.П. (дов. від 15.12.2025 № 43-1/12525/01-14),

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Спеціального авіаційного загону оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - Служба)
на рішення Господарського суду Чернігівської області від 08.05.2025 (суддя Кузьменко Т.О.),
додаткове рішення Господарського суду Чернігівської області від 27.05.2025 (суддя Кузьменко Т.О.) та
постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 (головуючий суддя Андрієнко В.В., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.)
у справі № 927/17/25
за позовом Служби
до акціонерного товариства "Чернігівобленерго" (далі - Товариство)
про визнання відсутнім права вимоги кредитора.
За результатами розгляду касаційної скарги Верховний Суд
ВСТАНОВИВ:
Служба звернулася до суду з позовом до Товариства про визнання відсутності права вимоги кредитора - Товариства до Служби за надання послуг з розподілу електричної енергії за рахунком № 8090297605530 від 30.09.2024 про оплату послуг з розподілу електричної енергії за серпень 2024 року на суму 143 509,31 грн за актом про використану електричну енергію у кількості 55 695 кВт.год від 31.08.2024, складеними як скориговані з урахуванням перерахованого обсягу недоврахованої спожитої електроенергії, здійсненого оператором систем розподілу за період з 23.11.2022 до 28.07.2024.
Підставою для невизнання споживання електричної енергії за період з 23.11.2022 по 28.07.2024 у кількості 55 695 кВт.год та заперечення власних грошових зобов`язань з оплати послуг з розподілу електричної енергії на суму 143 509,31 грн Служба визначає ненаданням Товариством документального підтвердження факту зміни схеми підключення електролічильника 23.11.2022, що призвело (чи могло призвести) до неправильного (заниженого) визначення обсягу розподілу електричної енергії за розрахунковий період для Служби, у зв`язку з чим факт заниження обсягу розподілу електричної енергії на кількість 55 695 кВт.год за період з 23.11.2022 по 28.07.2024 є непідтвердженим (не доведеним). Позивач також посилається на неврахування відповідачем дійсної (реальної) вартості послуг з розподілу електричної енергії, яка діяла у період з 23.11.2022 по 28.07.2024, та за який здійснено перерахування обсягу недоврахованої спожитої Службою електричної енергії.
Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 08.05.2025: позов задоволено частково; визнано відсутнім у Товариства права вимоги до Служби за надання послуг з розподілу електричної енергії за рахунком № 8090297605530 від 30.09.2024 про оплату послуг з розподілу електричної енергії за серпень 2024 року на суму 27 054,93 грн за актом про використану електричну енергію у кількості 55 695 кВт.год від 31.08.2024, складеними як скориговані з урахуванням перерахованого обсягу недоврахованої спожитої електроенергії, здійсненого оператором систем розподілу за період з 23.11.2022 до 28.07.2024.
Додатковим рішенням Господарського суду Чернігівської області від 27.05.2025 відмовлено у задоволенні позовних вимог в частині визнання відсутнім у Товариства права вимоги до Служби за надання послуг з розподілу електричної енергії за рахунком № 8090297605530 від 30.09.2024 про оплату послуг з розподілу електричної енергії за серпень 2024 року на суму 116 454,38 грн з актом про використану електричну енергію у кількості 55 695 кВт.год від 31.08.2024, складеними як скориговані з урахуванням перерахованого обсягу недоврахованої спожитої електроенергії, здійсненого оператором систем розподілу за період з 23.11.2022 до 28.07.2024.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 зазначені рішення та додаткове рішення Господарського суду Чернігівської області залишені без змін.
Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані тим, що донарахування обсягу недооблікованої електричної енергії за період з 23.11.2022 (дата початку періоду порушення роботи вузла обліку) до 12.08.2024 (день відновлення обліку) проведено обґрунтовано, виходячи з середньодобового обсягу споживання електричної енергії споживачем, що узгоджується з вимогами абзацу 13 пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), та пунктами 8.6.11, 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі - ККОЕЕ). Доказів того, що зміна схеми підключення електролічильника не здійснювалась як і доказів щодо обсягів споживання електроенергії у спірний період в іншій кількості, ніж встановлено Службою до матеріалів справи не додано.
Водночас, за перерахунком суду першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, з урахуванням середньодобового споживання електроенергії у відповідному місяці, встановлених НКРЕКП тарифів у відповідний період, вартість недоврахованої електролічильником № 84571693 електроенергії в кількості 55 695 кВт/год. становить 116 454,38 грн (з ПДВ), що і обумовило часткове задоволення позовних вимог.
Не погоджуючись із рішенням, додатковим рішенням і постановою судів попередніх інстанцій, Служба звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, зокрема, положень пунктів 8.6.11, 8.6.18 та 8.6.20 ККОЕЕ за відсутності висновків Верховного Суду щодо їх застосування у подібних правовідносинах.
Окрім того, Служба вважає, що оскаржувані судові рішення прийняті з порушенням норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору та підлягають скасуванню на підставі пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України.
Просить скасувати рішення, додаткове рішення і постанову судів попередніх інстанцій та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Узагальнено Служба у касаційній скарзі вважає неправомірним донарахування обсягу спожитої електричної енергії за період з 23.11.2022 до 28.07.2024, оскільки:
- положення пунктів 8.6.18 та 8.6.20 ККОЕЕ встановлюють присічний шестимісячний строк такого донарахування;
- суди не дослідили наявні у справі докази, зокрема, на предмет їх належності, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення спору;
Від Товариства надійшов відзив на касаційну скаргу Служби, в якому відповідач, посилаючись на законність і обґрунтованість оскаржуваних позивачем судових рішень, просить залишити їх без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.
Перевіривши правильність застосування попередніми судовими інстанціями норм матеріального і процесуального права, відповідно до встановлених ними обставин справи, враховуючи підстави відкриття касаційного провадження, заслухавши доповідь судді-доповідача та пояснення представника відповідача справи, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що 01.01.2019 Товариство (оператор системи) і Служба (споживач) уклали публічний договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії шляхом споживання електричної енергії та її оплати, що не заперечується сторонами справи. 
У грудні 2023 року Товариство і Служба підписали у паперовому вигляді договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 236130007424 від 21.12.2023 (далі - Договір), за умовами якого:
- оператор системи надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії (пункт 2.1);
- споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами глави 5 договору та інші послуги оператора системи згідно з Додатком 4 "Порядок розрахунків" (пункт 2.3);
- облік (у тому числі приладовий) електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається споживачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до ККОЕЕ та з урахуванням вимог цього договору. За розрахункову одиницю розподіленого та спожитого обсягу електричної енергії береться одна кіловат година (пункт 3.1);
- постачальник послуг комерційного обліку та оператор системи розподілу мають право здійснювати контрольне зняття показів лічильника електричної енергії (пункт 3.6).
У заяві - приєднанні, що є додатком № 1 до Договору, сторонами визначені точки розподілу за об`єктом споживача
Додатком № 3 до Договору сторонами обумовлені відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії споживача.
У Додатку № 4 до Договору "Порядок розрахунків" сторони, зокрема, погодили, що:
- споживач самостійно 01 числа кожного місяця фіксує покази розрахункових засобів обліку та надає оператору системи "Звіт про покази засобів обліку" у письмовому вигляді на паперових носіях (пункт 4.1);
- оператор системи має право самостійно проводити зняття показів розрахункових приладів обліку споживача, заносити в "Звіт про покази засобів обліку" та надавати на погодження відповідальній посадовій особі споживача. Оператор системи на підставі "Звіту про покази засобів обліку" протягом двох робочих днів надає споживачу рахунки на оплату за розподілену (спожиту) електроенергію, інших платежів за розрахунковий період та "Акт про використану електричну енергію" за розрахунковий період. "Акт про використану електричну енергію" за розрахунковий період підписується споживачем та повертається оператору системи протягом трьох робочих днів від дня його отримання (пункт 4.2);
- у випадку не підписання "Акта про використану електричну енергію" з боку споживача, підписаний з боку оператора системи "Акт про використану електричну енергію" вважається погодженим та прийнятим споживачем і є підставою для здійснення розрахунків між сторонами за цим договором (пункт 4.4);
- споживач, який згідно пунктом 5.4 Договору оплачує послугу з розподілу безпосередньо оператору системи, здійснює на поточний рахунок оператора системи повну оплату вартості послуги з розподілу електричної енергії, один раз за фактичними показами засобів обліку електричної енергії, у терміни проведення остаточного розрахунку. Остаточний розрахунок за послуги з розподілу електричної енергії та за надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії, на підставі рахунків, отриманих від оператора системи, здійснюється споживачем безпосередньо оператору системи протягом 5-ти робочих днів з дня отримання рахунка непобутовим споживачем (пункт 7).
Представником Товариства інженером ПДЕОСЗОЕЕ Фесиком В.В. 12.08.2024 проведено позапланову технічну перевірку на об`єкті Служби, за результатами якої складено акт технічної перевірки № 000567 засобів комерційного обліку енергії понад 1000В, а також акт № 000567 про пломбування засобів комерційного обліку електричної енергії понад 1000В.
Відповідно до додатку № 1 до Акта № 000567 про пломбування засобів комерційного обліку електричної енергії понад 1000В від 12.08.2024 встановлено, що під час технічної перевірки об`єкта Служби виявлено, що різні елементи ТКО заживлені від різних секцій РП-3, а саме: лічильник АСЕ600 № 84571693 та ТС підключено до ІІ-ї с.ш. 10кВ РП-3, а трансформатор напруги, який відноситься до цієї ТКО живиться від І-ї с.ш. 10 кВ РП-3. Під час відключення І-ї с.ш. трансформатор напруги знеструмлюється, що призводить до того, що електроенергія І-ї с.ш. споживається, а лічильником не враховується. У зв`язку з тимчасовими порушеннями роботи ТКО необхідно провести донарахування відповідно до ККОЕЕ.
Акт технічної перевірки № 000567, акт пломбування № 000567 та додаток № 1 до акту пломбування № 000567 від 12.08.2024 підписано представником Служби (споживача) Сидорчуком Ю.М. без зауважень та заперечень.
За наслідками перевірки Товариством здійснено розрахунок неврахованої електроенергії за електролічильником № 84571693 з урахуванням середньодобового споживання електроенергії за період з 23.11.2022 до 12.08.2024. В результаті перерахунку обсяг недоврахованої електролічильником спожитої електроенергії склав 55 695 кВт/год.
Товариство 31.08.2024 склало акт про використану електричну енергію, відповідно до якого обсяг електричної енергії становить 55 695 кВт на суму 143 509,31 грн, із розрахунку 2,14725 грн кВт/год (без ПДВ)
Служба 12.09.2024 направила Товариству повідомлення № 81 01/01-3960/8118/01/02 від 12.09.2024 про заперечення права вимоги на оплату послуг з розподілу електричної енергії на суму 292 344,65 грн за використану електроенергію в кількості 113 457 кВт.год.
Листом № 24/8716/01-14 від 19.09.2024 Товариство повідомило Службу, що оператор системи переглянув розрахунок неврахованої електричної енергії за електролічильником № 84571693 та провів перерахунок з урахуванням середньодобового споживання електроенергії після відновлення правильної роботи вузла обліку.
Товариство 30.09.2024 виставило Службі рахунок № 8090297605530 за серпень на суму 143 509,31 грн (з ПДВ) з розрахунку за послугу з розподілу електричної енергії в кількості 55 695 кВт/год.
Служба 09.10.2024 повторно звернулася до відповідача з повідомленням № 81 02/01-4502/81/01/02 про заперечення права вимоги на оплату послуг з розподілу електричної енергії на суму 143 509,31 грн за використану електроенергію в кількості 55 695 кВт.год.
Листом № 24/9872/01-14 від 28.10.2024 Товариство повідомило Службу, що вже надало вичерпну інформацію з цього питання у листі № 24/8716/01-14 від 19.09.2024.
Зазначені обставини і слугували підставою для звернення з цим позовом до суду. Позивач не визнає споживання електричної енергії за період з 23.11.2022 по 28.07.2024 у кількості 55 695 кВт.год та заперечує проти зобов`язання з оплати послуг з розподілу електричної енергії на суму 143 509,31 грн за рахунком № 8090297605530 від 30.09.2024 та відповідним до нього актом про використану електричну енергію від 31.08.2024.
Частково задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій виходили з такого.
Тимчасове порушення роботи вузла обліку відбулось не з вини позивача як споживача. Звернень позивача щодо порушення роботи вузла обліку до відповідача не надходило.
Товариством як оператором системи розподілу проведено донарахування обсягу недооблікованої електричної енергії за період з 23.11.2022 (дата початку періоду порушення роботи вузла обліку, що є датою, з якої автоматизованою системою комерційного обліку електричної енергії зафіксовано порушення обліку) до 12.08.2024 (день відновлення обліку, що є днем підписання акта технічної перевірки та пломбування вузла обліку), виходячи з середньодобового обсягу споживання електричної енергії споживачем, обрахованого після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів, між датами зняття яких 29 днів (станом на 12.08.2024 зчитаний АСКОЕ показ становив 00991,230 та станом на 10.09.2024 зчитаний АСКОЕ показ становив 1010,401).
Суди визнали здійснене Товариством донарахування таким, що узгоджується з вимогами абзацу 13 пункту 8.2.6. ПРРЕЕ та пунктами 8.6.11, 8.6.18 ККОЕЕ, а також визнали правомірним нарахування оператором системи розподілу недооблікованої електричної енергії за період більший ніж 6 місяців, зокрема з 23.11.2022 до 12.08.2024, з огляду на наявність у нього історичних даних середньодобового обсягу споживання відповідача, що узгоджується із положеннями пункту 8.6.11 ККОЕЕ.
Так, судами з`ясовано, що у період з 23.11.2022 до 30.11.2022 тривалість нероботи лічильника склала 68 год., у період з 01.12.2022 до 31.12.2022 - 183 год., у період з 03.01.2023 до 31.01.2023 - 154,5 год., у період з 01.02.2023 до 10.02.2023 - 16 год., за 26.03.2023 - 1 год., у період з 23.06.2023 до 30.06.2023 - 191,5 год., у період з 01.07.2023 до 05.07.2023 - 107,5 год, за 13.09.2023 - 1,5 год., у період 07.03.2024, 31.03.2024 - 2 год., за 19.05.2024 - 2 год., за 24.05.2024 - 3,5 год., за період з 04.06.2024 до 30.06.2024 - 91,5 год., за період з 01.07.2024 до 28.07.2024 - 189 год. Загальна кількість годин за період з 23.11.2022 до 28.07.2024, протягом яких лічильник не працював, становить 1 011 годин.
З акта про використану електричну енергію від 31.08.2024 вбачається, що відповідачем застосовано тариф 2,14725 грн кВт/год.
Водночас, як встановлено судами, у період з 23.11.2022 по 28.07.2024 НКРЕКП, для Товариства були затверджені наступні тарифи (для 2 класу напруги, грн/МВт.год, без ПДВ):
з 01.01.2022 - 1 345,70 грн (постанова НКРЕКП № 2614 від 17.12.2021);
з 01.01.2023 до 31.05.2023 - 1 477,96 грн (постанова НКРЕКП № 1814 від 21.12.2022);
з 01.06.2023 до 30.06.2023 - 1 733,04 грн (постанова НКРЕКП № 1814 від 21.12.2022);
з 01.07.2023 - 2 115,66 грн (постанова НКРЕКП № 1814 від 21.12.2022);
з 01.10.2023 - 2 115,66 грн (постанова НКРЕКП № 1814 від 21.12.2022);
з 01.01.2024 - 2 147,25 грн (постанова НКРЕКП № 2347 від 09.12.2023).
Оскільки пунктом 4.18. розділу IV ПРРЕЕ визначено, що у разі зміни тарифів (цін) на електричну енергію оплата заборгованості проводиться за тарифами (цінами), що діяли у період, за який сплачується борг, суд першої інстанцій здійснив перерахунок вартості недоврахованої електролічильником № 84571693 електроенергії в кількості 55 695 кВт/год. та виснував, що з урахуванням встановлених НКРЕКП тарифів сума заборгованості складає 116 454,38 грн (з ПДВ).
При цьому судами відхилено заперечення Служби щодо обсягів споживання електроенергії у спірний період з огляду на те, що до суду першої інстанції нею було надано контррозрахунок вартості послуг у спірний період, виходячи з кількості обсягу спожитої електроенергії, що дорівнює кількості 55 695 кВт.год, тобто тій кількості, яку сам же піддає сумніву.
Суди також зазначили, що:
- матеріали справи не містять доказів щодо обсягів споживання електроенергії у спірний період в іншій кількості. Таких доказів позивачем не надано;
- доказів того, що зміна схеми підключення електролічильника не здійснювалась позивачем до матеріалів справи також не додано.
Натомість, Служба не погоджується із такими висновками судів попередніх інстанцій та на обґрунтування підстав для скасування оскаржуваних рішення і постанови судів попередніх інстанцій посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм пунктів 8.6.11, 8.6.18 та 8.6.20 ККОЕЕ за відсутності висновків Верховного Суду щодо їх застосування у подібних правовідносинах, зокрема:
- чи обмежуються шістьма місяцями періоду розрахунку споживачу обсягу спожитої електричної енергії до дня відновлення вимірювань при тимчасовому порушенні роботи вузла обліку не з вини споживача, у випадку наявності у оператора системи розподілу історичних даних обсягу споживання електроенергії споживачем, зафіксованих АСКОЕ за період понад шість місяців;
- яка дата вважається початком періоду порушення роботи вузла обліку при відсутності відповідного звернення споживача та за умови відсутності похибок в роботі АСКОЕ за наявності даних, зафіксованих АСКОЕ.
Відповідно до приписів пункту 3 частини третьої статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Отже, по-перше, слід з`ясувати відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а по-друге, наявність/відсутність подібності правовідносин та наявність/відсутність неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Слід зазначити, що висновки Верховного Суду стосовно питань застосування норми матеріального права, які зазначені скаржником, у подібних правовідносинах, ураховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 22.03.2023 у справі № 154/3029/14-ц, відсутні.
Отже, з огляду на відсутність таких висновків, необхідно з`ясувати наявність або відсутність порушень у застосуванні судами попередніх інстанцій норм пунктів 8.6.11, 8.6.18 та 8.6.20 ККОЕЕ.
Верховний Суд зазначає, що правовідносини, що виникають при купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії врегульовані Законом України "Про ринок електричної енергії" (далі - Закон), а також ПРРЕЕ.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.
Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором (частина четверта статті 46 Закону).
Згідно з частиною третьою статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
За приписами пунктів 2.3.1-2.3.4 ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку.
Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.
Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.
Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.
Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.
Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.
Пунктом 5.1.1. ПРРЕЕ визначено, що оператор системи має право, зокрема, проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.
Згідно з пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до положень пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
У пункті 1.1.2 ПРРЕЕ зазначено, що необлікована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.
Постановою НКРЕКП № 310 від 14.03.2018 затверджено Кодекс систем розподілу. Цей Кодекс визначає вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу, оператора системи передачі, користувачів системи розподілу та замовників послуг з приєднання щодо оперативного та технологічного управління системою розподілу, її розвитку та експлуатації, забезпечення доступу та приєднання електроустановок (пункт 1.1. Кодексу систем розподілу).
Відповідно до пунктів 11.9.1, 11.9.2 Кодексу систем розподілу безобліковий відбір електричної енергії з системи розподілу, а також від технологічних мереж основного споживача не допускається. Користувач повинен оперативно повідомляти ОСР про виявлення несанкціонованого відбору електричної енергії від мереж системи розподілу, у тому числі від технологічних електричних мереж основного споживача.
Як з`ясовано судами попередніх інстанцій 12.08.2024 представником Товариства інженером ПДЕОСЗОЕЕ Фесиком В.В. проведено позапланову технічну перевірку на об`єкті Служби, за результатами якої складено акт технічної перевірки № 000567 засобів комерційного обліку енергії понад 1000В, а також акт № 000567 про пломбування засобів комерційного обліку електричної енергії понад 1000В.
Відповідно до додатку № 1 до Акта № 000567 про пломбування засобів комерційного обліку електричної енергії понад 1000В від 12.08.2024 встановлено, що під час технічної перевірки об`єкта Служби виявлено, що різні елементи ТКО заживлені від різних секцій РП-3, а саме: лічильник АСЕ600 № 84571693 та ТС підключено до ІІ-ї с.ш. 10кВ РП-3, а трансформатор напруги, який відноситься до цієї ТКО живиться від І-ї с.ш. 10 кВ РП-3. Під час відключення І-ї с.ш. трансформатор напруги знеструмлюється, що призводить до того, що електроенергія І-ї с.ш. споживається, а лічильником не враховується. У зв`язку з тимчасовими порушеннями роботи ТКО необхідно провести донарахування відповідно до ККОЕЕ.
Відповідно до пункту 1.1.2 ПРРЕЕ під терміном "необлікована електрична енергія" слід розуміти обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.
Верховний Суд зазначає, що регулювання питання відповідальності за технічний стан засобів вимірювання електричної енергії міститься в ККОЕЕ.
Як встановлено судами попередніх інстанцій та не заперечується сторонами, облік споживання електричної енергії Службою здійснювався лічильником із автоматизованою системою комерційного обліку електроенергії (АСКОЕ).
Згідно з пунктом 8.6.11 ККОЕЕ середньодобовий обсяг споживання електричної енергії електроустановками споживача для цілей розрахунків визначається у кВт*год з округленням до чотирьох цифр після коми на основі фактичного споживання в аналогічному періоді попереднього року, розрахованого з урахуванням знятих фактичних або (у разі їх відсутності) оціночних показів лічильника та коефіцієнта приросту/зниження споживання (для індивідуальних побутових споживачів).
У разі відсутності відповідних історичних даних середньодобовий обсяг споживання розраховується на основі зафіксованих двох останніх послідовно зчитаних показів, кількості днів між цими зчитуваннями при умові, що між датами зчитування цих показів не менше ніж 28 днів (без урахування днів, коли електроустановки споживача були відключені оператором системи).
Для непрацюючих лічильників визначення середньодобового обсягу споживання електричної енергії проводиться після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника при умові, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів (без урахування днів, коли електроустановки споживача були відключені оператором системи).
Коефіцієнт приросту/зниження споживання розраховується у відносних одиницях з точністю до чотирьох цифр після коми як співвідношення приросту/зниження величини усередненого середньодобового обсягу споживання всіх індивідуальних побутових споживачів, для яких в ОСР наявні фактичні (отримані з лічильників) дані на перше число календарного місяця, наступного за розрахунковим, щодо їх споживання у розрахунковому місяці, у порівнянні з аналогічним періодом минулого року.
У разі сумніву споживача у правильності розрахунку величини середньодобового обсягу споживання електричної енергії він може звернутися до оператора системи або відповідного ППКО для здійснення контрольного зчитування та звірки показів або надання детальних пояснень щодо здійсненого розрахунку та/або ініціювати розгляд та вирішення суперечки згідно з цим Кодексом.
Відповідно до пункту 8.6.15 ККОЕЕ дані, отримані від споживача, при проведенні процедур їх перевірки та в розрахунках мають менший пріоритет ніж дані, отримані безпосередньо оператором системи або ППКО.
Пунктом 8.6.18 ККОЕЕ визначено, що у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача обсяг спожитої електричної енергії від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розраховується відповідним оператором системи/ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.
У разі виявлення систематичної похибки вимірювання та/або отриманих із ЗКО даних обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань (але не більше шести місяців), визначається за показами цього ЗКО скоригованими на величину систематичної похибки, встановленої експертизою.
Розрахований обсяг спожитої електричної енергії в період порушення обліку електричної енергії надається оператору системи, електропостачальнику та споживачу.
Відповідно до 8.6.19 ККОЕЕ розрахований оператором системи/ППКО обсяг електричної енергії включається до корисного відпуску електричної енергії споживачу та враховується сторонами шляхом перерахунку відповідного фізичного балансу електричної енергії за період порушення роботи вузла обліку.
Згідно з пунктом 8.6.20 ККОЕЕ датою початку періоду порушення роботи вузла обліку, за відсутності звернення споживача, вважається дата попереднього контрольного огляду або зняття показів, але не більше шести місяців, або час та день, зафіксовані ЗКО чи АСКОЕ (зокрема за результатами проведеної експертизи ЗКО).
У випадку звернення споживача датою початку періоду порушення роботи вузла обліку вважається перший день поточного розрахункового місяця, у якому звернувся споживач (у разі відсутності даних, зафіксованих ЗКО чи АСКОЕ).
Відповідно до пункту 8.6.21 ККОЕЕ за день відновлення роботи вузла обліку приймається день підписання оператором системи, ППКО та споживачем акта технічної перевірки та пломбування вузла обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт, підключення ЗКО та їх налаштування (за необхідності).
Як установлено судами попередніх інстанцій, у зв`язку з виявленням на об`єкті позивача факту несправності вузла обліку, Товариством було визначено обсяг електричної енергії за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника, враховуючи, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів.
Ухвалюючи оскаржувані рішення і постанову, суди попередньої інстанції виходили з того, що обсяг електричної енергії донараховано оператором системи розподілу, зокрема, у відповідності до пунктів 8.6.11, 8.6.18, 8.6.20 та 8.6.21 ККОЕЕ -тимчасове порушення роботи вузла обліку не з вини споживача, тобто застосовано окремий порядок визначення обсягу електричної енергії, спожитої споживачем у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку, якщо вина споживача відсутня, за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника, враховуючи, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів; період нарахування - з урахуванням вимог пункту 8.6.20, з чим погоджується і Верховний Суд, адже судами з`ясовано обставини: обліку споживання електричної енергії Службою саме лічильником із АСКОЕ; наявності історичних даних фіксації АСКОЕ порушення роботи лічильника саме з 23.11.2022.
Доводи касаційної скарги з означених скаржником підстав касаційного оскарження цих висновків судів не спростовують та не свідчать про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм права, зокрема, ККОЕЕ, на які посилається скаржник у касаційній скарзі.
Доводи скаржника щодо присічного шестимісячного строку донарахування обсягу електричної енергії ґрунтуються на власному тлумаченні скаржником норм ККОЕЕ, які (доводи) спростовуються самим змістом пункту 8.6.20 ККОЕЕ, відповідно до якого датою початку періоду порушення роботи вузла обліку, за відсутності звернення споживача, вважається: (1) дата попереднього контрольного огляду або зняття показів, але не більше шести місяців, або (2) час та день, зафіксовані ЗКО чи АСКОЕ (зокрема за результатами проведеної експертизи ЗКО).
З урахуванням наведеного, доводи касаційної скарги з підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм пунктів 8.6.11, 8.6.18 та 8.6.20 ККОЕЕ не знайшли свого підтвердження за результатами перегляду справи в касаційному порядку.
Водночас, зі змісту оскаржуваних судових рішень не вбачається, що сторони надали докази, а суди їх не дослідили, не оцінили та не встановили на їх підставі обставини справи щодо наявності/відсутності підстав для визнання відсутності права вимоги Товариства до Служби за надання послуг з розподілу електричної енергії за рахунком № 8090297605530 від 30.09.2024 про оплату послуг з розподілу електричної енергії за серпень 2024 року з актом про використану електричну енергію у кількості 55 695 кВт.год від 31.08.2024.
Отже, суди попередніх інстанцій при вирішенні цього спору, дослідили та оцінили за правилами статті 86, 237-238 ГПК України надані та зібрані у справі докази у їх сукупності і вірогідності, застосувавши статті 76-79 ГПК України, дійшли висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.
Колегія суддів зазначає, що доводи касаційної скарги фактично зводяться до намагання скаржника здійснити переоцінку доказів у справі.
Водночас, Суд звертає увагу на те, що суд касаційної інстанції не вправі здійснювати переоцінку обставин, з яких виходили суди при вирішенні справи, а повноваження суду касаційної інстанції обмежуються виключно перевіркою дотримання судами норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та виключно в межах доводів касаційної скарги (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.12.2019 у справі № 925/698/16).
Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційний суд не встановив, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанції, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (див. висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.01.2019 у справі № 373/2054/16-ц, Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.09.2020 у справі № 908/1795/19).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін, а скаргу - без задоволення.
За змістом частини першої статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Верховний Суд, переглянувши оскаржувані судові рішення в межах, наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а оскаржуваних судових рішень - без змін, як таких, що ухвалені із додержанням норм права.
Судовий збір, сплачений скаржником у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, покладається на скаржника, оскільки Суд касаційну скаргу залишає без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Спеціального авіаційного загону оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Чернігівської області від 08.05.2025, додаткове рішення Господарського суду Чернігівської області від 27.05.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі № 927/17/25 - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя Ю. Власов

Суддя Т. Малашенкова