УХВАЛА

15 січня 2026 року 
м. Київ

cправа № 916/4110/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Мамалуй О.О. - головуючий, Баранець О.М., Кролевець О.А.,
розглянувши матеріали касаційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1
на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025
у складі колегії суддів: Принцевська Н.М. - головуючий, Савицький Я.Ф., Ярош А.І.
у справі № 916/4110/24
за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1
до товариства з обмеженою відповідальністю "ІНФОРМАЦІЯ_2"
про стягнення ІНФОРМАЦІЯ_3 та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025 у справі № 916/4110/24.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статті 288 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Згідно з частиною першою статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з автоматизованої системи документообігу суду КП "ІНФОРМАЦІЯ_4", повний текст оскаржуваної постанови складено 27.11.2025. 

Касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 подало до Верховного Суду 26.12.2025 через систему "Електронний суд"

Верховний Суд звертає увагу, що останнім днем строку на касаційне оскарження судового рішення, повний текст якого було складено 27.11.2025, є 17.12.2025. Отже, касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 подано з пропуском двадцятиденного строку.

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що постанову суду доставлено до електронного кабінету ІНФОРМАЦІЯ_1 28.11.2025 о 13:50. Електронні документи, що надходять до ІНФОРМАЦІЯ_1 через систему взаємодії, приймаються службою діловодства. Після завантаження оскаржуваної постанови суду в ІНФОРМАЦІЯ_1 в електронній формі службою діловодства їй присвоєно вхідний номер 80012/с від 09.12.2025 зі штрих-кодом. Відповідно Південний територіальний юридичний відділ, особовий склад якого виконує службові обов`язки із представництва ІНФОРМАЦІЯ_1 у доручених судових справах, зокрема, у справі № 916/4110/24 у першій, апеляційній, касаційній інстанції, отримав копію постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025 після її реєстрації у ІНФОРМАЦІЯ_1 09.12.2025. Отже, можна вважати, що ІНФОРМАЦІЯ_1 не могло отримати технічно одразу 28.11.2025 з електронного кабінету копію постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025, та потрібен був деякий час для її завантаження, проходження через систему електронного документообігу (СЕДО) та фактичного отримання 09.12.2025. Касаційна скарга подається на сімнадцятий день після електронної реєстрації в СЕДО, що не є зволіканням чи зловживанням процесуальними правами. Також, скаржник звертає увагу, що м.Одеса зазнає постійних ворожих ракетно-дронових атак, через що відбуваються перебої в електропостачанні міста. Необхідно перебувати в укритті значну кількість часу під час тривоги з метою збереження життя і здоров`я особового складу. За твердженням скаржника, викладені причини є поважними, тому просить поновити строк на касаційне оскарження.

Відповідно до частин другої та третьої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Згідно з довідкою про доставку документа в кабінет Електронного суду, сформованою з автоматизованої системи документообігу суду, вбачається, що оскаржувана постанова в електронному вигляді була доставлена до Електронного кабінету ІНФОРМАЦІЯ_1 - 28.11.2025 о 14:00; дата отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету скаржника - 28.11.2025 о 14:11.

Відповідно до приписів частини шостої статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, оскаржувана постанова апеляційного господарського суду вручена скаржнику 28.11.2025 (до 17 години), а тому передбачений приписами частини другої статті 288 ГПК України двадцятиденний строк, який обчислюється з дня вручення скаржнику повного тексту оскаржуваного судового рішення, закінчився 18.12.2025. Тоді як скаржник звернувся з касаційною скаргою лише 26.12.2025.

Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі спрямовані на своєчасне одержання судових рішень, а також якісну підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується з наявністю поважних причин пропуску строку звернення зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Верховний Суд відзначає, що обставини наведені скаржником у клопотанні пов`язані з внутрішньою організацією роботи ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто мають суб`єктивний характер і не свідчать про об`єктивну неможливість вчинити відповідну процесуальну дію в межах встановлених законом строків.

Також, суд зазначає, що посилання на те, що м.Одеса зазнає постійних ворожих ракетно-дронових атак, через що відбуваються перебої в електропостачанні міста та необхідно перебувати в укритті значну кількість часу не може бути достатньою підставою для поновлення строку, а неможливість подання касаційної скарги у строки встановлені ГПК України саме через повітряні тривоги в касаційній скарзі не обґрунтовано, доказів цьому не надано.

Оскільки наведені обставини не обґрунтовані належними доказами, вони не можуть вважатися причиною, яка дійсно б перешкоджала звернутися в передбачений законом строк до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, у зв`язку з чим наведені підстави для поновлення процесуального строку визнаються неповажними.

Згідно з частиною третьою статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви немайнового характеру, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною третьою статті 4 Закону встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позов у цій справі подано у 2024 році.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 01.01.2024 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3 028,00 грн.

Рішенням господарського суду Одеської області від 20.03.2025 позов - задоволено частково, стягнуто з ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_2" на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 штраф у розмірі 4 914 977,40 грн. та зобов`язано ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_2" замінити на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 товари неналежної якості, поставлені відповідно до Договору про постачання ІНФОРМАЦІЯ_5 (за кошти Державного бюджету України) № НОМЕР_1 в решті позовних вимог - відмовлено. Оскаржуваною постановою апеляційного господарського суду рішення місцевого суду скасовано, відмовлено в задоволенні позовних вимог про стягнення з ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_2" на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 суму штрафних санкцій в розмірі ІНФОРМАЦІЯ_3 та зобов`язання ТОВ "ІНФОРМАЦІЯ_2" замінити товари неналежної якості, поставлені відповідно до Договору про постачання ІНФОРМАЦІЯ_5 (за кошти Державного бюджету України) № НОМЕР_2.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 просить скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025 у справі №916/4110/24 повністю та залишити в силі рішення. 

Оскільки скаржник не погоджується з оскаржуваною постановою і просить залишити в силі рішення, яким стягнуто ІНФОРМАЦІЯ_6 

Однак ІНФОРМАЦІЯ_1 до касаційної скарги не додало документ, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Водночас скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання даної касаційної скарги до закінчення касаційного перегляду справи.

В обґрунтування клопотання, скаржник зазначає, що на момент подання касаційної скарги в країні діє правовий режим воєнного стану. Предметом даної справи є заміна неякісних продовольчих наборів та стягнення суми штрафних санкцій. У зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, був запроваджений ряд вимушених заходів, таких як мобілізація населення України та значне розширення сил оборони по всій території України, за речове забезпечення яких також у свою чергу відповідає ІНФОРМАЦІЯ_1. Сума судового збору за подання касаційної скарги по зазначеній справі 240 763,71 грн. Зазначені кошти на сплату судового збору відсутні на відповідному рахунку, а отже зазначену суму коштів необхідно переводити із одного рахунку на інший та оплачувати із бюджету оборонної сфери до спеціального фонду державного бюджету, які відповідно до пункту 3 статті 9 "Про судовий збір" будуть спрямовані на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення. Наразі бюджетні кошти усіх бюджетних програм ІНФОРМАЦІЯ_1 спрямовуються виключно на здійснення ІНФОРМАЦІЯ_7, які у свою чергу включають в себе і закупівлю ІНФОРМАЦІЯ_8.

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з огляду на таке.

Відповідно до частини першої та другої статті 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Отже, положення підпунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 цього Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18).

З огляду на наведене, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, у клопотанні скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025 у справі № 916/4110/24 Суд відмовляє. 

З огляду на викладене, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з приписами частини другої статті 292 ГПК України, зокрема, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Зі змісту частини другої статті 174 ГПК України вбачається, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). 

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме:
- навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та подати належні докази поважності причин пропуску такого строку.
- надати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 122804,26 грн.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_1 в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.11.2025 у справі №916/4110/24 залишити без руху.

3. Надати ІНФОРМАЦІЯ_1 строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. 

4. Роз`яснити ІНФОРМАЦІЯ_1, що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено або повернуто касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Судді О. М. Баранець

О. А. Кролевець