УХВАЛА

03 лютого 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/17887/23 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду: 
Бакуліної С.В. (доповідач),
розглянувши матеріали касаційної скарги фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 (головуючий суддя - Михальська Ю.Б., судді: Мальченко А.О., Тищенко А.І.) та ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.09.2025 (суддя Лиськов М.О.) 
у справі №910/17887/23
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Адвокатська фірма "Лавринович і партнери"
до  фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни
про стягнення 906 713,95 грн,
ВСТАНОВИВ:
Господарський суд міста Києва ухвалою від 09.09.2025 у справі №910/17887/23 визнав дії фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни (далі також - ФОП Мороз Р.О.) щодо подання заяви, сформованої в підсистемі "Електронний суд" 07.08.2025, про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 зловживанням процесуальними правами. Заяву ФОП Мороз Р.О., сформовану в підсистемі "Електронний суд" 07.08.2025, про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 залишив без розгляду. Постановив "попередити Фізичну особу-підприємця Мороз Руслану Олександрівну, що при подальшому зловживанні своїми процесуальними правами судом можуть бути застосовані заходи процесуального впливу у вигляді стягнення штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.".
Північний апеляційний господарський суд постановою від 09.12.2025 ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.09.2025 у справі №910/17887/23 залишив без змін.
ФОП Мороз Р.О. звернулася 13.01.2026 через підсистему "Електронний суд", 13.01.2026 - засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційними скаргами (вх.№259/2026, вх.№259/2026Д1), в яких просить зокрема:
- відстрочити сплату судового збору до закінчення розгляду справи судом касаційної інстанції;
- скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.09.2025, якою визнано дії ФОП Мороз Р.О. щодо подання заяви, сформованої в підсистемі "Електронний суд" 07.08.2025, про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 зловживанням процесуальними правами та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі №910/17887/23, якою залишено без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.09.2025, якою визнано дії ФОП Мороз Р.О. щодо подання заяви, сформованої в підсистемі "Електронний суд" 07.08.2025, про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 зловживанням процесуальними правами;
- залучити до участі у справі №910/17887/23 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів;
- залучити до участі у справі, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: (1) ОСОБА_1 ; (2) ОСОБА_2 ; (3) фізичну особу ОСОБА_3 ; (4) адвоката адвокатського об`єднання "Лавринович і Партнери" - Кіян Артура Васильовича; (5) адвоката адвокатського об`єднання "Лавринович і Партнери" - Федька Тараса Вікторовича;
- розглянути по суті та задовольнити заяву про відвід судді Господарського суду міста Києва Лиськова М.О. у справі №910/17887/23;
- ухвалити нове рішення, яким скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 та закрити провадження у справі №910/17887/23 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АДВОКАТСЬКА ФІРМА «ЛАВРИНОВИЧ І ПАРТНЕРИ» до фізичної особи-підприємця МОРОЗ РУСЛАНИ ОЛЕКСАНДРІВНИ про стягнення грошових коштів у зв`язку із відсутністю предмету спору;
- постановити окрему ухвалу та направити на адресу Президента України для вирішення питання щодо формування пропозицій щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) та внесення відповідного питання на розгляд Ради національної безпеки та оборони України Верховною Радою України, відносно наступних осіб: (1) ОСОБА_1, (2) ОСОБА_2 , (3) ОСОБА_3 , (4) Судді Господарського суду міста Києва Лиськова М.О.
22.01.2026 ТОВ "Адвокатська фірма "Лавринович і Партнери" подало до Верховного Суду заперечення проти відкриття касаційного провадження, зазначаючи, що наявні підстави для повернення касаційної скарги відповідно до положень пункту 1 частини четвертої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
Оскільки подані касаційні скарги ФОП Мороз Р.О. однакові за змістом та вимогами, Верховний Суд розглядає їх як одну. 
При цьому Верховний Суд звертає увагу, що скаржник в касаційній скарзі допустив очевидну описку в даті оскаржуваної ухвали, саме: від 03.09.2025, оскільки ухвала Господарського суду міста Києва про визнання дії ФОП Мороз Р.О. щодо подання заяви, сформованої в підсистемі "Електронний суд" 07.08.2025, про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23 зловживанням процесуальними правами від такої дати у Єдиному державному реєстрі судових рішень - відсутня, правильною ж є від 09.09.2025.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.
Виходячи з приписів частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху.
Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 8 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) ставка судового збору, що підлягала сплаті за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвалу суду, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року встановлено у розмірі 3 328 грн.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відтак скаржниця за подання касаційної скарги повинна сплатити судовий збір у розмірі 2 662,40 грн (3 328 грн х 0,8 коефіцієнту).
Скаржниця не додала до касаційної скарги документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, натомість в тексті касаційної скарги заявила клопотання про відстрочення його сплати до ухвалення судом рішення у справі, яке обґрунтоване тим, що у справі №910/17887/23 було винесено ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відкритих у будь-яких банківських або інших фінансово-кредитних установах та належать ФОП Мороз Р.О. в межах суми 789 724,34 грн, до набрання законної сили рішенням суду у даній справі №910/17887/23. 
Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.
Приписами статті 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.
Отже, виходячи з наведених положень закону, суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору в межах умов, передбачених законодавством, та з урахуванням майнового стану скаржника, який останній повинен довести суду, надавши відповідні докази.
Звертаючись до касаційного суду, ФОП Мороз Р.О. не надала доказів того, що вона відноситься до будь-якої категорії осіб, зазначених у пункті 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", і, водночас, предметом розгляду в даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю. Тобто, єдиною умовою застосовування до скаржниці вказаних приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" щодо звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у цій справі, є доведення обставин, визначених у пункті 1 частини першої статті 8 вказаного Закону, тобто подання доказів того, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу скаржниці за попередній календарний рік.
З огляду на викладене, саме по собі посилання скаржниці на накладення арешту на рахунки, не може вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з цим клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до закінчення її перегляду в касаційному порядку задоволенню не підлягає.
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Ураховуючи викладене, касаційна скарга ФОП Мороз Р.О. на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.09.2025 у справі №910/17887/23 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням скаржниці строку для усунення зазначених недоліків, а саме подання Верховному Суду документа про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги у сумі 2 662,40 грн за наведеними нижче реквізитами: 
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
Суд звертає увагу скаржниці на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.
Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду. 
При цьому звертається увага скаржниці на те, що заяву про усунення недоліків, подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.
Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 ГПК, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Відмовити фізичній особі-підприємцю Мороз Руслані Олександрівні у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.09.2025 у справі №910/17887/23.
2.Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.09.2025 у справі №910/17887/23 залишити без руху. 
3. Надати скаржниці строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.
4. Роз`яснити фізичній особі-підприємцю Мороз Руслані Олександрівні, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.
Суддя С. В. Бакуліна