УХВАЛА

13 листопада 2025 року 
м. Київ
cправа №  910/19943/23 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В. Г. 

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних"
про відвід судді Жукова С. В. 
у справі № 910/19943/23
за заявою Головного управління Державної податкової служби у місті Києві як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних"
про відкриття провадження у справі про банкрутство,-

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного господарського у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у місті Києві, у якій скаржник просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.10.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2025 у справі №910/19943/23; відкрити провадження у справі про банкрутство ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних"; визнати Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України кредитором ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" з грошовими вимогами до боржника у сумі 4 299 280,44 грн; здійснити автоматизований відбір із застосуванням Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи з числа арбітражних керуючих, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України, за принципом випадкового вибору, для визначення кандидатури арбітражного керуючого, який виконуватиме повноваження розпорядника майна. Також скаржник просив поновити строк на касаційне оскарження вказаних судових рішень.
07.10.2025 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи № 910/19943/23 визначено колегію суддів у складі: Жукова С. В. - головуючого, Картере В. І., Погребняка В. Я.
03.11.2025 ухвалою Верховного суду поновлено Головному управлінню ДПС у місті Києві строк на касаційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.10.2024 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2025 у справі № 910/19943/23; відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у місті Києві на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.10.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2025 у справі № 910/19943/23; касаційну скаргу призначено до розгляду на 10.12.2025 о 12:00 у відкритому судовому засіданні.
10.11.2025 до Верховного Суду надійшла заява ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" про відвід головуючого судді Жукова С.В. від розгляду справи № 910/19943/23 з підстав, визначених у пунктах 3 і 5 частини першої статті 35 ГПК України.
10.11.2025 ухвалою Верховного Суду заяву ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Жукова С. В. від розгляду справи № 910/19943/23 визнано необґрунтованою. Передано справу № 910/19943/23  на автоматизований розподіл для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.
12.11.2025 зазначену заяву ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" про відвід передано на розгляд судді Пєскова В. Г., що підтверджується  протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.
Перевіривши доводи, викладені у заяві про відвід судді Жукова С. В. у справі № 910/19943/23, Суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.
Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями. 35, 36 ГПК України. 
Зокрема, відповідно до частини першої статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
За змістом статті 38 ГПК відвід повинен бути вмотивованим. 
Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.
Заявляючи відвід на підставі пунктів 3 і 5 частини першої статті 35 ГПК України, ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" зазначає про відсутність безсторонності судді з огляду можливого впливу на власні інтереси судді Жукова С. В. внаслідок відкриття Національним антикорупційним бюро провадження одразу за двома статтями: "незаконне збагачення" та "декларування недостовірної інформації", яке передбачає отримання певних висновків податкових органів. Заявник наголошує, що суддя Жуков С. В. має розглядати скаргу суб`єкта владних повноважень - податкового органу, від висновків якого в значній мірі залежать результати розслідування та власні інтереси судді, що може створювати реальну небезпеку щодо надання неправомірної переваги податковому органу як стороні у справі. Також заявник вказує, що сам факт розслідування вочевидь не забезпечує суспільну довіру до такої особи в статусі судді у справі, однією зі сторін якої є податковий орган. 
Наведені обставини, на думку ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних", свідчать про відсутність безсторонності судді Жукова С. В. при розгляді касаційної скарги Головного управління ДПС у місті Києві у справі №910/19943/23 з урахуванням всіх обставин справи у сукупності, у тому числі щодо ознак гібридної війни з боку країни - агресора, з огляду на факт захисту ним інтересів стратегічного підприємства країни - агресора в статусі адвоката вже після окупації Криму.
Розглядаючи заяву про відвід судді Жуков С. В. з наведених вище підстав, Суд виходить з наступного.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (яка є джерелом права відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини") безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності.
Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна встановлюватися згідно з:
(І) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та
(ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключи ти будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (пункти 28, З0 рішення у справі "Фей проти Австрії" від 24.02.1993 та рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії", заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).
За суб`єктивним критерієм "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного" (пункти 49, 50 рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України").
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів:
- чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. пункти 27, 28, З0 рішення ЄСПЛ у справі "Фей проти Австрії" від 24.02.1993; пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії", N 33958/96, ЄСПЛ 2000-ХІІ);
- чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (пункт 64 рішення ЄСПЛ у справі "Бочан проти України", N7577/02 від 03.05.2007);
- окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли би викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення ЄСПЛ від 15.07.2010 у справі "Газета "Україна-центр" проти України");
- чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (пункт 38 рішення ЄСПЛ від 10.06.1996 у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства").
Суд також виходить із того, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. пункт 119 рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру" [ВП], заява N 73797/01, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. пункт 32 рішення від 10.06.1996 у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства").
Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.
Суд наголошує, що істинність твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена за вказаною обставиною саме заявником з огляду на приписи частини четвертої статті 38 ГПК України, адже суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних та фактичних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
Отже, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами.
Особа яка подала заяву про відвід судді, має подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.
Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.
Згідно зі статтею 6 Кодексу суддівської етики суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
Це означає, що у межах конкретної справи суддя повинен діяти у повній мірі покладаючись на оцінку обставин конкретної справи.
Зважаючи, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного", а заявником не надано жодних доказів, які б підтверджували, що суддя Жуков С. В. прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду питання про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" за заявою податкового органу та/або існують переконливі факти, які могли би викликати сумніви щодо безсторонності судді Жукова С. В., та/або існування наявності фактів, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності його безсторонності, то Верховний Суд дійшов висновку, що наведені ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" доводи не можуть бути підставою для відводу судді Жукова С.В. у справі № 910/19943/23 в розумінні норм статті 35 ГПК України.
Враховуючи викладене, за оцінкою Суду, заява ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" про відвід судді ґрунтується на припущеннях, які не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Жукова С. В., та/або доводять його заінтересованість у результаті розгляду справи №910/19943/23, а відтак, підстав для задоволення заяви ТОВ "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" не вбачається.
Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд,-
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр художньої гімнастики "Школа Дерюгіних" про відвід судді Жукова С. В. у справі № 910/19943/23.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду                                                                                 В. Пєсков