УХВАЛА

17 вересня 2025 року 
м. Київ

cправа №  922/4567/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Багай Н. О. - головуючого, Берднік І. С., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Мегабанк"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Харківської від 14.04.2025 у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Опціон-Трейд"

до: 1) Товариства з обмеженню відповідальністю "Роял Пей Юроп" (SIA Royal Pay Europe), 2) Акціонерного товариства "Мегабанк",

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-2 - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб,

про визнання відсутнім права кредитора та визнання відсутнім права іпотекодержателя,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Акціонерного товариства "Мегабанк" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 (повний текст складено 01.08.2025) та рішення Господарського суду Харківської області від 14.04.2025 у справі № 922/4567/24. Вказана касаційна скарга була подана 28.08.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Мегабанк", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

З 18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX (далі - Закон від 29.06.2023 № 3200-IX).

Одночасно із введенням в дію Закону від 29.06.2023 № 3200-IX внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України (в тому числі до частин 6 - 8 статті 6, статей 42, 242, пункту 2 частини 2 статті 290, статей 291, 292 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частиною 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (в редакції Закону від 29.06.2023 № 3200-IX).

Однак у поданій касаційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в Акціонерного товариства "Мегабанк". Таким чином, касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в особи, від імені якої подається касаційна скарга, якщо така скарга подана через електронний кабінет її представника, сприяє обміну документів між іншими учасниками справи в електронній формі.

Крім того, відповідно до пункту 4 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинні бути зазначені судові рішення, що оскаржуються.

Акціонерне товариство "Мегабанк" у тексті своєї касаційної скарги предметом касаційного оскарження визначило, зокрема, постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 у справі № 922/4567/24. Водночас у прохальній частині цієї скарги скаржник просить суд скасувати, зокрема, постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.06.2025 у справі №  922/4567/24, проте таке судове рішення згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень у справі № 922/4567/24 не ухвалювалося. 
За таких умов касаційна скарга Акціонерного товариства "Мегабанк" не відповідає вимогам пункту 4 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, оскільки скаржником неправильно зазначено судове рішення, яке він просить скасувати.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України в касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Так, відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

Верховний Суд зазначає, що в разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржнику необхідно чітко вказати норму права, висновок щодо застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і зазначити, в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржник повинен вказати норму права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і змістовно обґрунтувати необхідність відступлення від нього.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржник повинен зазначити норму права, єдину практику застосування якої необхідно сформувати, обставини справи, до яких ця норма повинна застосовуватись, висновок, який зробили суди попередніх інстанцій з цього питання (якщо він наявний), та обґрунтувати мотиви незгоди з таким висновком.

Водночас Верховний Суд звертає увагу скаржника, що, оскаржуючи судові рішення на підставі пункту 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, скаржник повинен зазначити, яке саме процесуальне порушення, передбачене частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу, призвело до прийняття незаконного судового рішення, та вказати, яким чином це порушення впливає на встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. 

У разі посилання на недослідження зібраних у справі доказів, скаржнику необхідно зазначити, які саме докази не було досліджено судами попередніх інстанцій. У разі якщо скаржник вважає, що суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, він повинен зазначити, яке саме клопотання було відхилено судом та як це впливає на оскаржуване судове рішення. У разі посилання на встановлення судами обставин, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів, скаржник повинен вказати, який із доказів, на його думку, є недопустимим, та обґрунтувати таке твердження, а також зазначити, які обставини встановлено на підставі цього доказу, чому вони є суттєвими або як вони вплинули на прийняття оскаржуваного рішення.

У касаційній скарзі Акціонерного товариства "Мегабанк" викладено обґрунтування того, в чому, на його думку, полягає неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень. Однак, обґрунтовуючи неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скаржник у тексті касаційної скарги наводить лише обставини справи без посилання на підставу (підстави) касаційного оскарження, передбачену (передбачені) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України. 

Водночас згідно з абзацом 1 частини 2 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права є підставою для касаційного оскарження судових рішень виключно у взаємозв`язку із наявністю випадків, передбачених пунктами 1-4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України. 

Проте суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження чи доповнювати касаційну скаргу міркуваннями, які сам заявник скарги не викладав у тексті касаційної скарги, оскільки це суперечитиме принципу змагальності сторін. 

Таким чином, касаційна скарга Акціонерного товариства "Мегабанк" оформлена з порушенням вимог пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, оскільки скаржником не зазначено передбаченої (передбачених) пунктами 1-4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав) касаційного оскарження та не наведено її (їх) обґрунтування. 

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Як установив Верховний Суд, Товариство з обмеженою відповідальністю "Опціон-Трейд" подало позовну заяву у 2024 році. Її предметом є дві вимоги: про визнання відсутнім права кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю "Роял Пей Юроп" шляхом припинення договору про відступлення та набуття прав від 01.02.2022, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Опціон-Трейд", Товариством з обмеженою відповідальністю "Роял Пей Юроп" та Акціонерним товариством "Мегабанк" та про визнання відсутнім права іпотекодержателя - Товариства з обмеженою відповідальністю "Роял Пей Юроп" шляхом припинення іпотечного договору від 01.02.2022, укладеного між Акціонерним товариством "Мегабанк" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Роял Пей Юроп", посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О., реєстровий №  72 від 02.06.2022. 

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 14.04.2025 у справі №  922/4567/24, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025, позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Опціон-Трейд" задоволено у повному обсязі. 

Акціонерне товариство "Мегабанк" у касаційній скарзі просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.04.2025, а справу № 922/4567/24 передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Однак Акціонерне товариство "Мегабанк" доказів сплати судового збору до касаційної скарги не додало.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, що оскаржується, або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.

Верховний Суд установив, що відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України останнім днем строку на оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025, повний текст якої складено 01.08.2025, було 21.08.2025.

Акціонерне товариство "Мегабанк" подало касаційну скаргу 28.08.2025 через підсистему "Електронний суд", тобто поза межами 20-денного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги. 

У касаційній скарзі скаржник виклав клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.04.2025 у справі №  922/4567/24. Обґрунтовуючи заявлене клопотання, скаржник зазначає, що постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 у справі №  922/4567/24 отримав через електронний кабінет 08.08.2025, а тому, на його думку,  має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України. 

Однак, перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд установив, що доказів на підтвердження отримання Акціонерним товариством "Мегабанк" оскаржуваної постанови саме 08.08.2025 матеріали касаційної скарги не містять. 

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що підстави, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження не підтвердженні відповідними доказами, а тому є неповажними. 

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Акціонерному товариству "Мегабанк" необхідно подати до суду касаційної інстанції:
- касаційну скаргу в новій редакції, в якій слід: зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника; уточнити вимоги касаційної скарги, а саме зазначити правильну дату судових рішеннь, що оскаржуються; навести та обґрунтувати передбачену (передбачені) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підставу (підстави) подання цієї скарги (із урахуванням змісту цієї ухвали);
- докази сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".
- клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому навести підстави для його поновлення, з наданням доказів на підтвердження наведених у ньому обставин;

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Мегабанк" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.04.2025 у справі № 922/4567/24 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                             Н. О. Багай

Судді                                                                                                                         І. С. Берднік 

                                                                                                                                  Ю. Я. Чумак