ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року 
м. Київ

cправа №  910/4231/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СПВ Інвест"
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 (суддя Курдельчук І.Д.)
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.07.2025 (колегія суддів: Андрієнко В.В., Буравльов С.І., Шапран В.В.)
у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Оранжпарк" (далі - ОК "ЖБК "Оранжпарк")
до відповідачів:
1)          Товариства з обмеженою відповідальністю "СПВ Інвест" (далі - ТОВ "СПВ Інвест"),
2)          Акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Аметрин" (далі - АТ "Аметрин")
про визнання незаконними та скасування протоколів загальних зборів та визначення часток в статутному капіталі, без виклику та повідомлення сторін.
Суть спору
1.          У цій справі перед Верховним Судом постало питання обґрунтованості повернення судом першої інстанції зустрічної позовної заяви заявнику.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
2.          У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом ОК "ЖБК "Оранжпарк" до ТОВ "СПВ Інвест" та АТ "Аметрин" про визнання незаконними та скасування протоколів загальних зборів та визначення часток в статутному капіталі.
3.          Господарський суд міста Києва ухвалою від 15.04.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, вирішив здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 08.05.2025, визначив строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення ухвали.
4. 22.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява ТОВ "СПВ Інвест" з вимогами до ОК "ЖБК "Оранжпарк" та ОСОБА_1 , в якій заявник просив визнати недійсним акт приймання-передачі майна, що вноситься до ОК "ЖБК "Оранжпарк" від 18.04.2023, посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Войтюк А.К. та зареєстрований в реєстрі за №461, №462.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
5.          Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.05.2024, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.07.2025, зустрічну позовну заяву повернув на підставі ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
6.          Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, таким:
-          ТОВ "СПВ Інвест" ухвалу суду першої інстанції від 15.04.2024 про відкриття провадження у справі №910/4231/25 отримало 16.04.2025, що підтверджується довідкою про доставлення процесуального документа до електронного кабінету, отже, останнім днем встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву було 01.05.2025;
-           22.05.2025 до суду першої інстанції надійшла зустрічна позовна заява ТОВ "СПВ Інвест" про визнання недійсним акта, яку Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.05.2025 повернув заявнику;
-          зустрічна позовна заява ТОВ "СПВ Інвест" була подана з порушенням вимог ч.1 ст.180 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), оскільки остання мала бути подана у строк для подання відзиву.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи
7. 13.08.2025 ТОВ "СПВ Інвест" звернулося з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.07.2025, в якій просить їх скасувати та постановити нову ухвалу, якою прийняти зустрічну позовну заяву.
8.          Скаржник в касаційній скарзі в обґрунтування підстав касаційного оскарження посилається на те, що оскаржувані ухвала та постанова ухвалені з порушенням статей 42, 177 та 180 ГПК та суперечать практиці Верховного Суду, яка викладена у постановах від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 03.04.2019 у справі №913/317/18, від 02.10.2019 у справі №916/2421/18, та практиці Європейського суду з прав людини, порушують норми ст.6 Конвенції захист прав людини і основоположних свобод. Також, зокрема, зазначає:
-          подана зустрічна позовна заява у справі є взаємопов`язаною з первісним позовом, відповідає вимогам, встановленим статтями 162, 164, 172, 173, 180 ГПК та повинна бути прийнятою для спільного розгляду з первісним позовом;
-           15.04.2025 суд одночасно постановив дві взаємовиключні ухвали: ухвалу про відкриття провадження у справі та ухвалу про залишення позовної заяви без руху, що внесло процесуальну невизначеність у дійсний рух справи №910/4231/25 у суді першої інстанції; 
-          Господарський суд міста Києва, з яким погодився суд апеляційної інстанції, використав формальний підхід до завдань підготовчого провадження, результатом чого стало порушення норм процесуального права, гарантій справедливого судового розгляду та права на судовий захист.
9.          Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
10.          Верховний Суд ухвалою від 07.10.2025 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ТОВ "СПВ Інвест", розгляд касаційної скарги призначив у порядку письмового провадження.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Щодо обґрунтування скаржником підстав касаційного оскарження
11.          Відповідно до п.2 ч.1 ст.287 ГПК учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на, зокрема, ухвали суду першої інстанції, зазначені в, зокрема, п.25 ч.1 ст.255 цього Кодексу (про розгляд скарг на рішення, дії (бездіяльність) органів Державної виконавчої служби, державного виконавця, приватного виконавця), після їх перегляду в апеляційному порядку.
12.          Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 ч.1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права (абз.2 ч.2 ст.287 ГПК).
13.          Помилковим є ототожнення підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1-4 ч.2 ст.287 ГПК, які стосуються виключно випадків оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 ч.1 ст.287 ГПК (зокрема, рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції), та підстав касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 ч.1 ст.287 ГПК, що врегульовані окремо.
14.          Випадки, передбачені пунктами 1-4 ч.2 ст.287 ГПК не застосовуються в контексті підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 2, 3 ч.1 ст.287 ГПК.
15.          За таких обставин не береться до уваги посилання скаржника на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду (вказані обґрунтування можуть братися до уваги лише як допоміжні аргументи), оскільки відповідно до ч.2 ст.287 ГПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 ч.1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Щодо повернення зустрічної позовної заяви
16.          ТОВ "СПВ Інвест" у касаційній скарзі вказує, що суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, безпідставно повернув йому зустрічну позовну заяву, чим порушив норми процесуального права, гарантії справедливого судового розгляду та право на судовий захист.
17.          Верховний Суд щодо доводів скаржника зазначає таке.
18.          Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п.6 ч.2 ст.42 ГПК).
19.          Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст.113 ГПК).
20.          У п.3 ч.2 ст.46 ГПК передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
21.          Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (ч.1 ст.180 ГПК).
22.          Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (ч.8 ст.165 ГПК).
23.          Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частини 1, 2 ст.118 ГПК).
24.          Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників господарського судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ГПК певних процесуальних дій.
25.          Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ч.6 ст.180 ГПК).
26.          Отже, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії (подібні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №910/5172/19, від 06.12.2023 у справі №918/604/23, від 16.09.2024 у справі №917/321/24, від 21.10.2024 у справі №914/3445/23, від 17.04.2025 у справі №920/482/24).
27.          Господарський суд міста Києва ухвалою від 15.04.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, визначив строк для подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення цієї ухвали.
28.          Верховний Суд враховує, що Господарський суд міста Києва цією ж датою (15.04.2025) постановив ухвалу, якою фактично повторно лишив позовну заяву без руху.
29.          Скаржник вказує, що така процесуальна невизначеність призвела до того, що ТОВ "СПВ Інвест" чітко не розуміло, яка з ухвал Господарського суду міста Києва, прийнятих 15.04.2025, є чинною, а яка помилковою, що у подальшому призвело до незаконної відмови у доступі до правосуддя та обмеження права ТОВ "СПВ Інвест" на судовий захист.
30.          Втім, зміст ухвал Господарського суду міста Києва від 08.04.2025 (перше залишення позову без руху) та від 15.04.2025 (друге залишення позову без руху) є ідентичним. В цих ухвалах вказані одні і ті ж самі підстави залишення позову без руху. 
31.          При цьому, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 15.04.2025 про відкриття провадження у справі вказано, що "14.04.2025 позивач подав заяву, якою усунув недоліки позовної заяви".
32.          Тому, ТОВ "СПВ Інвест", проявивши розумну обачність, мало змогу звернути увагу на ці обставини, зокрема, на те, що позивач усунув недоліки, встановлені ухвалою суду від 08.04.2025 про залишення позовної заяви без руху, що було підставою для відкриття провадження у справі.
33.          Суди попередніх інстанцій встановили, що відповідно до повідомлення про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи, ухвала суду від 15.04.2025 про відкриття провадження у справі вручена ТОВ "СПВ Інвест" 16.04.2025.
34.          Отже, починаючи з моменту вручення ухвали Господарського суду міста Києва від 15.04.2025 про відкриття провадження у справі ТОВ "СПВ Інвест" в межах строку для подання відзиву (15 днів з дня вручення ухвали) мало змогу заявити зустрічний позов.
35.          При цьому, як вказує саме ТОВ "СПВ Інвест", 07.05.2025 його представник подав клопотання про відкладення підготовчого засідання у справі №910/4231/25. 
36.          Отже, навіть якщо не брати до уваги різні за змістом ухвали Господарського суду міста Києва від 15.04.2025 та факт отримання ухвали суду про відкриття провадження, ТОВ "СПВ Інвест" було відомо про відкриття провадження у цій справі №910/4231/25 щонайменше з 07.05.2025 (дата подання клопотання про відкладення).
37.          ТОВ "СПВ Інвест" також вказує, що 19.05.2025 його представник звернувся із клопотанням про відкладення підготовчого засідання у справі, призначеного на 20.05.2025, у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні у справі №915/1586/24, та зазначив, що має намір подати свої заперечення щодо позовних вимог та пояснення по суті заявлених вимог, зустрічну позовну заяву та взяти повноцінну участь у підготовчому засіданні.
38.          Водночас ТОВ "СПВ Інвест" не обґрунтовує, в чому полягала неможливість подати зустрічний позов із клопотанням про поновлення строку на його подання у період між призначеними у справі засіданнями з 08.05.2025 до 20.05.2025.
39.          Крім того, Верховний Суд враховує, що до суду касаційної інстанції разом із заявою про усунення недоліків ТОВ "СПВ Інвест" подало копію довіреності від 05.07.2024, виданої ТОВ "СПВ Інвест", якою уповноважено Косована А.В., Бичека В.А., Фетісову А.В. представляти інтереси компанії у судах, строком дії до 31.12.2025.
40.          З цього вбачається, що як директор ТОВ "СПВ Інвест", який звернувся з касаційною скаргою, так і два інші представники товариства мали змогу взяти участь у судових засіданнях та, зокрема, заявити зустрічний позов.
41.          Крім того, з ухвали Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 про повернення зустрічної позовної заяви вбачається, що ТОВ "СПВ Інвест" не заявило клопотання про визнання поважними причин пропуску строку.
42.          Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст.119 ГПК). Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи (ч.3 ст.119 ГПК).
43.          За змістом ст.119 ГПК пропущений учасником процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений судом за умови звернення учасника із заявою про  поновлення такого строку, в якій він має навести причини пропуску строку, а суд оцінити наведені заявником при чини на предмет їх поважності.
44.          Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.
45.          Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.
46.          Питання щодо поновлення встановленого законом строку безпосередньо пов`язане з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).
47.          У тому випадку, коли у встановлений законом строк учаснику справи виконати певні процесуальні дії не є можливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації, у такого учасника виникає унормована законом можливість ініціювати поновлення процесуального строку, у спосіб звернення до суду із заявою, в якій має бути наведено причини пропуску строку; суд же лише має здійснити оцінку причин пропуску строку, наведених заявником, на предмет їх поважності. Інший підхід порушував би принципи диспозитивності та змагальності
48.          З огляду на це, Верховний Суд відхиляє викладені в касаційній скарзі доводи скаржника стосовно того, що суд мав прийняти до розгляду його зустрічний позов для забезпечення завдань судочинства, адже, як зазначалось вище, скаржник пропустив строк, встановлений законом, який підлягає поновленню лише на підставі поданої ним заяви про поновлення такого строку.
49.          При цьому, Верховний Суд звертає увагу, що із заявою про поновлення строку, встановленого законом, скаржник не звертався, що встановив суд першої інстанції та не спростовує ТОВ "СПВ Інвест".
50.          Відсутність заяви скаржника про поновлення строку, встановленого законом для подання зустрічного позову, виключає необхідність надавати оцінку доводам скаржника щодо введення на території України воєнного стану з посиланням на відповідну правову позицію Верховного Суду, адже такі доводи могли були наведені скаржником в обґрунтування заяви про поновлення строку на подання зустрічного позову, чого останній не зробив. За відсутності такої заяви у суду першої інстанції не було підстав для поновлення строку, встановленого законом на подання зустрічної позовної заяви, а у суду касаційної інстанції відсутні підстави перевіряти обставини, які могли б бути підставою для поновлення такого строку (постанова Верховного Суду від 06.12.2023 у справі №918/604/23).
51.          Враховуючи викладене та встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи щодо подання зустрічної позовної заяви з порушенням строку, встановленого законом, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про повернення заявнику зустрічної позовної заяви.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
52.          Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
53.          Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
54.          Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішень судів попередніх інстанцій - без змін.
Судові витрати
55.          Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, то судові витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СПВ Інвест" залишити без задоволення.
2.          Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.07.2025 у справі №910/4231/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                                        В. Студенець