?
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2025 року 
м. Київ
cправа №  924/972/23 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є. В. - головуючого, Мачульського Г. М., Рогач Л. І.,
секретаря судового засідання - Салівонського С. П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.02.2024 (колегія суддів: Мельник О. В., Василишин  А. Р., Маціщук А.    В.) та рішення Господарського суду Хмельницької області від 06.12.2023 (суддя Кочергіна В. О.) у справі 
за позовом Міністерства юстиції України до відповідачів: 1) Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини", 2) Комуністичної партії України про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації прав,
за участі: представника позивача - Даруги В. О.
ВСТАНОВИВ: 
Короткий зміст позовних вимог 
1.          Міністерство юстиції України звернулось до Господарського суду Хмельницької області з позовом до Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини" (далі - Благодійний фонд) та Комуністичної партії України, в якому просило:
-          визнати недійсним договір дарування нежитлового приміщення загальною площею 70,1 кв. м, що знаходиться за адресою: вул. Героїв Небесної Сотні, 57, кв. 10, м. Шепетівка, Хмельницької області, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 652849368107, укладений між Благодійним фондом та Комуністичною партією України, посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Романішиним Я. О. та зареєстрований за № 1068; 
-          скасувати державну реєстрацію прав Благодійного фонду на вказане нерухоме майно.
2.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що договір дарування від 08.06.2015 є фіктивним, оскільки сторони при його укладанні знали заздалегідь, що він не буде виконаний, а його укладання спрямовано не на реальне настання наслідків договору дарування, а має на меті уникнення передачі майна Комуністичної партії України, діяльність якої заборонена на підставі рішення суду, у державну власність.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
3.           08.06.2015 між Комуністичною партією України в особі Мельника Дмитра Лукича (дарувальник) та Благодійним фондом "Відродження Хмельниччини" в особі Сидорука Олександра Володимировича (обдаровуваний) укладено договір дарування, згідно з пунктом 1 якого Комуністична партія України подарувала (безоплатна передача майна у власність), а Благодійний фонд прийняв у дарунок квартиру № 10, загальною площею 70,1  кв. м, житловою площею 44,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: Хмельницька область, м. Шепетівка, вул. Героїв Небесної Сотні (Карла Маркса), буд. 57, реєстраційний номер майна 33424486.
4.          Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 15.08.2023 право власності на спірне майно зареєстроване за Благодійним фондом на підставі договору дарування від 08.06.2015. 
5.          Судами установлено, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022, задоволено позов Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служби безпеки України, Всеукраїнського об`єднання "Свобода", Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації "Воля-Громада-Козацтво", Української республіканської партії, Борківського Віктора Вікторовича, за участю Офісу Генерального прокурора про заборону діяльності політичної партії. 
6.          Вказаним рішенням заборонено діяльність Комуністичної партії України у зв`язку з порушенням статті 5 Закону України "Про політичні партії в Україні", передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.
7.          Судами також установлено, що укладання договору дарування від 08.06.2015 між Комуністичною партією України та Благодійним фондом відбулось після відкриття 11.07.2014 провадження у справі № 826/9751/14. 
8.          Крім того, згідно з відомостями з Єдиного реєстру громадських формувань та Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Корнійчук Ігор Володимирович (далі - Корнійчук І. В.) є членом керівних органів та головою комісії з припинення Хмельницької обласної організації Комуністичної партії України (код ЄДРПОУ 22987878) та був керівником, засновником, представником Благодійного фонду "Відродження Хмельниччини" (код ЄДРПОУ38303595) у період з 06.07.2012 по 10.04.2023. 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
9.           06.12.2023 Господарський суд Хмельницької області ухвалив рішення, залишене без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.02.2024, про задоволення позову.
10.          Судові рішення мотивовані тим, що спірний договір дарування не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, тобто є фіктивним правочином, про що свідчить наступне:
-          відповідач-2 відчужив майно після пред`явлення до нього позову про заборону діяльності партії; 
-          майно відчужене на підставі безоплатного договору; 
-          майно відчужене на користь юридичної особи, керівником якої на момент відчуження майна був член керівних органів Комуністичної партії України;
-          пов`язаність осіб правочину та спільну реалізацію ними волевиявлення на використання правочину з укладання договору дарування виключно з метою уникнення звернення стягнення на майно другого відповідача внаслідок заборони діяльності його партії за рішенням суду. 
11.          При цьому суди попередніх інстанцій дійшли висновку про пов`язаність сторін договору, зазначивши, що Корнійчук І. В. одночасно є керівником Благодійного фонду та членом керівних органів та головою комісії з припинення Хмельницької обласної організації Комуністичної партії України.
12.          За наведеного суди дійшли висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про визнання спірного договору дарування недійсним та про скасування державної реєстрації права власності відповідача-1 на спірне нерухоме майно. 
13.          Разом з цим, суди дійшли висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача-1 про застосування наслідків спливу позовної давності, оскільки позивач міг дізнатись про наявність майна, відчуженого на підставі спірного договору дарування, тільки після набрання рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №  826/9751/14 законної сили та затвердження Порядку переходу у власність держави майна, коштів та інших активів забороненої судом політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, тобто не раніше 27.07.2022. Зважаючи на дату звернення позивача з даним позовом до суду - 08.09.2023, суди виснували, що позовна давність не пропущена. 
Короткий зміст касаційної скарги 
14.          У касаційній скарзі Благодійний фонд просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції, та ухвалити нове рішення - про відмову у позові.
15.          Підставою для касаційного оскарження скаржник визначив пункт 1 частини другої    статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), наполягаючи на ухваленні судами попередніх інстанцій оскаржуваних судових рішень без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду, а саме: 
-          у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 379/1256/15-ц (провадження № 61-1300св18), від 08.02.2018 у справі № 756/9955/16-ц (провадження № 61-835св17), від 31.03.2021 у справі № 201/2832/19 (провадження № 61-14079св20) щодо застосування частини першої статті 234 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у подібних правовідносинах стосовно відсутності підстав для висновку про фіктивність договору у разі недоведення відсутності в учасників правочину наміру створити юридичні наслідки;
-          у постанові Верховного Суду від 21.01.2020 у справі № 910/14138/18 щодо застосування частини першої статті 234 ЦК України у подібних правовідносинах щодо відсутності підстав для висновку про фіктивність договору у разі неіснування зловмисної домовленості;
-          у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц щодо застосування частини першої статті 234 ЦК України у подібних правовідносинах стосовно відсутності підстав для висновку про фіктивність договору у разі недоведення наявності основних ознак такого правочину (введення в оману (до або в момент укладення угоди) третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину);
-          у постанові Верховного Суду України від 02.12.2015 у справі № 3-1085гс15 щодо застосування частини першої статті 58 Конституції України у подібних правовідносинах стосовно неможливості застосування закону до відносин, які передували прийняттю такого закону;
-          у постанові Верховного Суду від 13.05.2021 у справі № 910/6393/20, від 18.05.2021 у справі №  918/246/20, від 11.05.2021 у справі № 910/18090/17 щодо застосування статей 15, 215 ЦК України у подібних правовідносинах стосовно відсутності у позивача підстав для звернення до суду у разі недоведення порушення саме його прав та інтересів.
16.          Узагальнено доводи скаржника зводяться до того, що:
-          судом апеляційної інстанції самостійно здійснено збирання доказів щодо засновників та керівних органів Благодійного фонду і на підставі зібраних судом й долучених до матеріалів справи доказів сформовано висновок про фіктивність договору; 
-          станом на момент подання позову про заборону діяльності Комуністичної партії України та укладення спірного правочину заборона діяльності політичної партії не мала таких правових наслідків, як перехід майна партії у власність держави, оскільки ці наслідки були запроваджені лише через 8 років після пред`явлення позову на підставі Закону України від 03.05.2022 №    2243-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони політичних партій";
-          застосовуючи положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони політичних партій" до договору дарування від 08.06.2015, позивач порушує положення частини першої статті 58 Конституції України, що додатково вказує на безпідставність заявлених позовних вимог;
-          задоволення позовних вимог про визнання недійсними договору відносно майна, яке перебуває у власності Благодійного фонду, який є добросовісним набувачем вказаного майна, призведе до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;
-          з огляду на те, що оспорюваний договір укладено ще у 2015 році, вказане свідчить про сплив позовної давності для звернення позивача до суду із вимогою про визнання такого договору недійсним.
Короткий зміст відзиву на касаційну скаргу
17.          У відзиві на касаційну скаргу Міністерство юстиції України просить залити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, наполягаючи на дотриманні судами попередніх інстанції норм матеріального та процесуального права, а також наведених у касаційній скарзі висновків Верховного Суду. 
18.          Позивач вказує про наявність у Міністерства юстиції України порушеного права, про належність та ефективність обраного позивачем способу захисту прав, а також про наявність ознак фіктивності спірного договору дарування. 
Позиція Верховного Суду
19.          Як убачається з матеріалів справи, причиною виникнення цього судового спору стало питання щодо наявності або відсутності підстав для визнання договору дарування від 05.06.2015 недійсним з огляду на його вчинення сторонами без наміру створення правових наслідків, які обумовлювались цим правочином (фіктивний правочин). 
20.          Верховний Суд звертає увагу на те, що за обставинами справи, що розглядається, правильна кваліфікація судами правової природи спірного договору, а також визначення належного способу захисту права має вирішальне значення для прийняття рішення щодо обґрунтованості позовних вимог та можливості їх задоволення.
21.          Так, для захисту інтересів держави Міністерство юстиції України просить визнати недійсним спірний договір дарування та скасувати державну реєстрацію прав Благодійного фонду на спірне нерухоме майно. Міністерство юстиції України зазначає, що з метою захисту порушеного інтересу держави обрало спосіб захисту, передбачений пунктом 4 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), оскільки вважає, що це відновить становище, яке існувало до порушення. Як на правову підставу позову позивач посилається на статті 203, 215 та 234 ЦК України.
22.          Позовні вимоги позивач мотивує тим, що у 2014 році Міністерство юстиції України звернулося до суду з позовом про заборону діяльності Комуністичної партії України у зв`язку з порушенням партією статті 5 Закону України "Про політичні партії в Україні", чинної на момент подання позовної заяви.
23.          Рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №  826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022, позов Міністерства юстиції України задоволено. Заборонено діяльність Комуністичної партії України. Передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави. 
24.          Відповідно до абзацу першого пункту 2 Порядку переходу у власність держави майна, коштів та інших активів забороненої судом політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.2022 № 896 (далі - Порядок № 896) після набрання законної сили рішенням суду про заборону політичної партії, у резолютивній частині якого зазначено про передачу майна політичної партії у власність держави, Мін`юст вживає заходів до розшуку майна політичної партії, зокрема за відомостями єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Мін`юст. 
25.          Міністерство юстиції України зауважило, що за результатами опрацювання відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що після відкриття 11.07.2014 судом провадження в адміністративній справі про заборону Комуністичної партії України стосовно об`єктів нерухомого майна та земельних ділянок, які належали Комуністичній партії України та її структурним утворенням на праві власності, було вчинено ряд договорів дарування об`єктів нерухомості. Зокрема, Комуністичною партією України відчужено й спірне нерухоме майно на підставі спірного договору дарування. 
26.          Набувачем спірного нерухомого майна став Благодійний фонд, керівником та представником якого був Корнійчук І. В. Водночас відповідно до відомостей з Єдиного реєстру громадських формувань Корнійчук І. В. є також членом керівних органів та головою комісії з припинення Хмельницької обласної організації Комуністичної партії України. 
27.          Укладення спірного договору, за твердженнями позивача, пов`язане з протиправною діяльністю політичної партії та має на меті уникнення передачі майна у власність держави.
28.          Відповідно до частини четвертої статті 300 ГПК України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
29.          У контексті наведеного колегія суддів звертається до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 16.04.2025 у справі № 924/971/23 (прийнятої після подання касаційної скарги та до розгляду якої зупинялося провадження у цій справі), де переглядалась постанова апеляційного суду, якою задоволено позовні вимоги Міністерства юстиції України до Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини", Комуністичної партії України про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації.
30.          Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.04.2025 у справі № 924/971/23 виснувала, що Мін`юст є державним органом, наділеним повноваженнями на звернення до суду із цим позовом в інтересах держави як орган, на який покладено повноваження щодо вжиття заходів з розшуку майна забороненої політичної партії, складення та затвердження переліку майна політичної партії, переданого у власність держави (пункт 116).
31.          Велика Палата Верховного Суду констатувала, що спірний договір дарування є нікчемним на підставі приписів частин першої, другої статті 228 ЦК України як такий, що порушує публічний порядок (пункт 188), а належним та ефективним способом захисту порушеного права держави у цій справі є застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (пункти 196, 269).
32.          При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначила, що в силу абзаців другого, третього частини третьої статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" скасування державної реєстрації прав БФ "Відродження Хмельниччини" на спірне нерухоме майно призведе до державної реєстрації набуття прав Комуністичної партії України на таке нерухоме майно. Державна реєстрація прав на майно за Комуністичною партією України за наслідками скасування реєстрації права БФ "Відродження Хмельниччини" підтверджує повернення майна попередньому власнику задля забезпечення реалізації процедури передачі такого майна державі (пункти 199- 201).
33.          Щодо застосування позовної давності, то Велика Палата Верховного Суду, зазначила, що оскільки держава (в інтересах якої до суду звертається Мін`юст) не є стороною спірного договору, то початок перебігу позовної давності для неї визначається за правилами частини першої статті 261 ЦК України. Об`єктивна можливість бути обізнаною про порушення своїх прав унаслідок укладення третіми особами правочину, який порушує публічний порядок, виникає у держави не в момент його вчинення, а пов`язана з моментом виявлення такого порушення конкретним повноважним органом, який має компетенцію на представництво держави у цих правовідносинах (пункти 214, 221).
34.          Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновком суду апеляційної інстанції про те, що позивачем не пропущений строк на звернення до суду. Мін`юст після набрання рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №  826/9751/14 законної сили (27.07.2022), діючи в інтересах держави у межах своїх повноважень на виконання обов`язку щодо розшуку майна політичної партії, здійснив відповідний моніторинг і у зв`язку з цим міг дізнатись про вчинення спірного договору щодо передачі спірного нерухомого майна (пункт 226).
35.          Щодо правомірності втручання держави у право власності відповідача-2, то Велика Палата Верховного Суду констатувала, що таке втручання з урахуванням установлених фактичних обставин цієї справи нерозривно пов`язане з протиправною діяльністю Комуністичної партії України та вчиненням сторонами правочину, який суперечить публічному порядку (стаття 228 ЦК України). Оскільки обмеження прав політичної партії на володіння, користування та розпорядження майном прямо закріплені в національному законодавстві, а договір дарування спірного нерухомого майна кваліфікований судом як нікчемний на підставі частини першої статті 228 ЦК України, то Велика Палата Верховного Суду констатує дотримання в цій справі критерію законності втручання держави у право власності БФ "Відродження Хмельниччини" (пункти 237, 239). З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду вважає втручання держави у право на майно правомірним.
36.          Колегія суддів враховує вищезазначені висновки Великої Палати Верховного Суду відповідно до положень частини четвертої статті 236 ГПК України, а також обставин того, що правовідносини у справах є подібними за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями. 
37.          Враховуючи те, що висновки судів першої та апеляційної інстанцій щодо застосування норм права у подібних правовідносинах (а саме, в частині визнання договору дарування недійсним) не відповідають висновкам, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.04.2025 у справі № 924/971/23 щодо нікчемності такого правочину, колегія суддів дійшла висновку, що в задоволенні позовної вимоги про визнання договору дарування недійсним слід відмовити, адже такий правочин є нікчемним, що виключає необхідність подальшого визнання його недійсним в судовому порядку. 
38.          Разом з цим, оскільки скасування державної реєстрації прав Благодійного фонду на спірне нерухоме майно призведе до державної реєстрації набуття прав Комуністичної партії України на таке нерухоме майно, тобто призведе до повернення майна попередньому власнику задля забезпечення реалізації процедури передачі такого майна державі, позовні вимоги про скасування державної реєстрації підлягають задоволенню. 
39.          Що стосується доводів касаційної скарги про сплив позовної давності для звернення позивача до суду з цим позовом, то з урахуванням вищенаведених висновків Великої Палати Верховного Суду про початок перебігу позовної давності за вимогами Міністерства юстиції України після набрання рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14 законної сили (27.07.2022) та обставин звернення позивача з позовом до суду 12.09.2023, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що строк звернення до суду із цим позовом не пропущений. 
40.          З цих підстав касаційна скарга у справі, що переглядається, повинна бути задоволена частково. 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
41.          Відповідно до пункту 3 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.
42.          Статтею 311 ГПК України встановлено, що суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
Судові витрати
43.          Частиною чотирнадцятою статті 129 ГПК України визначено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. 
44.          Згідно з пунктом 2 частини першої статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають під час виконання договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
45.          Оскільки за результатами касаційного перегляду цієї справи рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції в частині вимоги про скасування державної реєстрації змінено, викладено їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови, а в частині іншої вимоги - судові рішення скасовано та прийнято нове рішення про відмову в її задоволенні, тому відповідно до приписів статті 129 ГПК України витрати позивача зі сплати судового збору за вимогу про скасування державної реєстрації прав Благодійного фонду на спірне нерухоме майно покладаються судом на відповідачів 1, 2 у рівних частинах. Витрати позивача зі сплати судового збору за вимогу про визнання недійсним договору дарування нежитлового приміщення покладаються на позивача з огляду на відмову у задоволенні такої вимоги.
46.          Отже, на користь Міністерства юстиції України мають бути стягнуті витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем при поданні позовної заяви до суду, у розмірі 2 684,00 грн (в частині вимоги про скасування державної реєстрації). 
47.          У зв`язку із частковим задоволенням касаційної скарги на користь Благодійного фонду з Міністерства юстиції України варто стягнути 5 368,00 грн (витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги) та 4 026,00 грн (витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги).
Керуючись статтями 300, 301, 308, 311, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини" задовольнити частково.
2. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.02.2024 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 06.12.2023 у справі №  924/972/23: в частині позовних вимог про визнання недійсним договору дарування скасувати та прийняти нове рішення про відмову в позові; в частині позовних вимог про скасування державної реєстрації - змінити, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови, а в решті - залишити без змін.
3. Стягнути з Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини" (код ЄДРПОУ 38303595) на користь Міністерства юстиції України (код ЄДРПОУ 00015622) 1  342,00 грн судових витрат, пов`язаних з оплатою судового збору в суді першої інстанції.
4. Стягнути з Комуністичної партії України (код ЄДРПОУ 00049147) на користь Міністерства юстиції України (код ЄДРПОУ 00015622) 1  342,00 грн судових витрат, пов`язаних з оплатою судового збору в суді першої інстанції.
5. Стягнути з Міністерства юстиції України (код ЄДРПОУ 00015622) на користь Благодійної організації "Благодійний фонд "Відродження Хмельниччини" (код ЄДРПОУ 38303595) 5  368,00 грн судових витрат за подання касаційної скарги та 4  026,00 грн судових витрат за подання апеляційної скарги. 
6. Видачу наказів на виконання цієї постанови доручити Господарському суду Хмельницької області. 
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та не підлягає оскарженню 

Суддя                                                                                                     Є. В. Краснов

Суддя                                                                                                     Г. М. Мачульський 

Суддя                                                                                                     Л. І. Рогач