ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року 
м. Київ

cправа №  907/713/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Кролевець О.А.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,
прокурора - Зарудяної Н.О.,
представників учасників справи:
Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області - Юрик Б.І.,
Державного реєстратора Тячівської міської ради Данилич Нелі Василівни - не з`явився

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури
на постанову Західного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 (колегія суддів: Кравчук Н.М., Матущак О.І., Скрипчук О.С.)
у справі за позовом Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави
до відповідачів:
1)          Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області (далі - Бедевлянська сільська рада),
2)          Державного реєстратора Тячівської міської ради Данилич Нелі Василівни
про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи.
Суть спору
1.          У лютому 2023 року Бедевлянська сільська рада прийняла рішення про припинення школи як юридичної особи шляхом її приєднання до іншого закладу освіти із наступним створенням відокремленого підрозділу без статусу юридичної особи.
2.          Закарпатський окружний адміністративний суд (справа №260/1301/23) розглянув законність такого рішення та визнав протиправним та скасував рішення Бедевлянської сільської ради про припинення школи шляхом приєднання. Восьмий адміністративний апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін.
3.          Під час судового розгляду справи №260/1301/23 державний реєстратор Тячівської міської ради Данилич Н.В. внесла до єдиного державного реєстру запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи (школи) в результаті реорганізації.
4.          Прокурор звернувся з позовом до Бедевлянської сільської ради та державного реєстратора з вимогами про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи - школи.
5.          Суд першої інстанції позов задовольнив. Суд апеляційної інстанції це рішення скасував, провадження у справі закрив, оскільки вважав, що розгляд цієї справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.
6.          Прокурор звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
7.          Перед Верховним Судом у цій справі постало питання, в порядку якого судочинства має бути розглянутий цей спір.
8.          Верховний Суд частково задовольнив касаційну скаргу, виходячи з таких мотивів.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
9.          16.02.2023 Бедевлянська сільська рада прийняла рішення №474 "Про припинення Біловарського закладу загальної середньої освіти І-ІІ ступенів Бедевлянської сільської ради Тячівського району (далі - Школа) шляхом приєднання", згідно з яким вирішено: припинити Біловарський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, ідентифікаційний код 25452536, як юридичну особу, шляхом приєднання до Бедевлянського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області із наступним створенням відокремленого підрозділу без статусу юридичної особи.
10.          Закарпатський окружний адміністративний суд рішенням від 21.09.2023 у справі №260/1301/23 (залишеним без змін постановою Восьмого адміністративного апеляційного суду від 25.01.2024) задовольнив позов ОСОБА_1 до Бедевлянської сільської ради, треті особи - Школа, Бедевлянський опорний заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів та визнав протиправним та скасував рішення 15 сесії VIII скликання Бедевлянської сільської ради від 16.02.2023 №474 "Про припинення Школи шляхом приєднання".
11.          Під час судового розгляду справи №260/1301/23 за позовом ОСОБА_1. до Бедевлянської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, ще до винесення остаточного рішення у справі, державний реєстратор Тячівської міської ради Данилич Н.В. 27.10.2023 внесла до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті реорганізації №1003191120013000207.
Короткий зміст позовних вимог
12.          Виконувач обов`язків керівника Закарпатської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідачів про відміну запису в ЄДР від 27.10.2023 №103191120013000207 про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Школи.
13.          04.11.2024 прокурор подав заяву про зміну предмета позову, згідно з якою уточнено позовні вимоги шляхом викладення п.2 прохальної частини позовної заяви у такій редакції: "відмінити державну реєстрацію припинення юридичної особи - Школи". В іншій частині позовні вимоги залишив без змін.
14.          Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.09.2023 у справі №260/1301/23 визнано незаконним та скасовано рішення Бедевлянської сільської ради №474 від 16.02.2023, на підставі якого внесено запис про припинення юридичної особи - Школи. Прокурор вважає позовну вимогу про відміну запису в ЄДР від 27.10.2023 №10319112003000207 ефективним способом захисту.
15.          В процесі розгляду справи Бедевлянська сільська рада подала заяву про закриття провадження у справі з посиланням на п.1 ч.1 ст.231 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), оскільки спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
16.          Господарський суд Закарпатської області ухвалою від 10.12.2024 у задоволенні заяви про закриття провадження у справі відмовив з тих підстав, що:
-          спір про скасування державної реєстрації припинення юридичної особи (як і спір про скасування державної реєстрації юридичної особи) є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності й господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки), не є спором з державним реєстратором про спонукання останнього внести відповідний запис до ЄДР; 
-          цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, у тому числі, якщо він виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР державним реєстратором запису про проведення державної реєстрації юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності; 
-          Велика Палата Верховного Суду у постановах від 20.09.2018 у справі №813/6286/15, від 06.02.2019 у справі №462/2646/17 виснувала, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (п.3 ч.1 ст.20 ГПК), а тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства.
17.          Господарський суд Закарпатської області рішенням від 29.01.2025 позов задовольнив повністю; відмінив державну реєстрацію припинення юридичної особи - Біловарський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів Бедевлянської сільської ради, внесену на підставі запису в ЄДР від 27.10.2023 №103191120013000207.
18.          Суд першої інстанції при ухваленні рішення виходив з такого: оскільки Закарпатський окружний адміністративний суд визнав незаконним та скасував рішення 15 сесії VIII скликання Бедевлянської сільської ради від 16.02.2023 №474, на підставі якого до ЄДР було внесено запис про припинення юридичної особи - про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті реорганізації №1003191120013000207, суд врахував приписи п.2 ч.1 ст.25 Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (далі - Закон про державну реєстрацію) та задовольнив позовні вимоги про відміну державної реєстрації припинення вказаної юридичної особи. Окрім того, суд зазначив, що у цей спосіб буде відновлено порушені права для захисту яких подано позов.
19.          Західний апеляційний господарський суд постановою від 20.05.2025 рішення Господарського суду Закарпатської області від 29.01.2025 скасував; провадження у справі закрив; роз`яснив Закарпатській обласній прокуратурі, що розгляд цієї справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду та що позивач має право протягом десяти днів з дня отримання постанови звернутись до суду апеляційної інстанції із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.
20.          Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:
-          з обставин справи вбачається, що позивач у цій справі не є ні засновником, ні учасником, ні членом юридичної особи учасника цієї справи (Бедевлянської сільської ради), не є власником корпоративних прав цієї юридичної особи, з огляду на що спірні правовідносини у цій справі не мають характеру корпоративних, порушені корпоративні права позивачем не визначені предметом захисту, що унеможливлює віднесення спору у цій справі до юрисдикції господарських судів на підставі п.3 ч.1 ст.20 ГПК;
-          з врахуванням предмету та підстав позову у цій справі спірні правовідносини за своєю суттю та характером спрямовані на вирішення питань у сфері надання адміністративних послуг державним реєстратором, які випливають з рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.09.2023 (залишеним без змін постановою Восьмого адміністративного апеляційного суду від 25.01.2024) у справі №260/1301/23;
-          метою вирішення питань у межах цих спірних правовідносин є захист публічного, а не приватного інтересу, на що правильно звертав увагу відповідач 1 в суді першої інстанції, подавши заяву про закриття провадження у справі;
-          відповідачі у цій справі Бедевлянська сільська рада та державний реєстратор Тячівської міської ради є суб`єктами владних повноважень, оспорювана бездіяльність яких полягає у невиконанні ними покладених на них владних управлінських функцій, що стало підставою звернення з позовом у цій справі;
-          захист прав та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень є завданням адміністративного судочинства (аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів касаційного господарського суду від 23.11.2023 у справі №902/1392/22);
-          суд першої інстанції помилково вирішив цей спір за правилами господарського судочинства;
-          враховуючи публічно-правовий характер правовідносин у цій справі, суд вважає, що спір належать до адміністративної юрисдикції та має вирішуватися за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи
21.          17.06.2025 перший заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 20.05.2025, в якій просить її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
22.          Прокурор посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, а саме, порушення норм процесуального права (статей 2, 4, 5, 20, 53, 231 ГПК), що призвело до неправильного застосування норм матеріального права - положень ст.25 Закону про державну реєстрацію, статей 104, 110 Цивільного кодексу України, статей 4, 13, 24, 66 Закону "Про освіту", статей 8, 32 Закону "Про загальну середню освіту", статей 1, 6, 19 Закону "Про охорону дитинства", без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 у справі №462/2646/17, від 17.06.2020 у справі №826/10249/18, від 20.09.2018 у справі №813/6286/15, Верховного Суду у справах №914/2039/23, №916/5208/23, №805/4506/16-а, №910/7781/19, №570/3439/16-ц, №823/2042/16, №904/5857/17, №910/15792/20, №910/406/21, №910/158/22. Також прокурор посилається на низку інших постанов Верховного Суду.
23.          Також зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, зокрема, щодо дотриманням встановленої законодавством процедури при прийнятті рішення про реорганізацію, ліквідацію закладів освіти, забезпечення належних умов для отримання дітьми освіти, забезпечення її доступності шляхом функціонування розгалуженої мережі навчальних закладів; збереження мережі комунальних закладів під час реформування системи закладів освіти, необхідністю забезпечення інтересів мешканців громади, насамперед дітей.
24.          20.08.2025 надійшов відзив Бедевлянської сільської ради, в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін.
25.          У відзиві Бедевлянська сільська рада зазначає, зокрема, таке:
-          метою вирішення питань у межах цих спірних правовідносин є захист публічного, а не приватного інтересу;
-          як в поданій позовній заяві, так і в касаційній скарзі прокурор не вказав, права якої саме особи (осіб) порушено оскаржуваним записом в ЄДР; в чому полягає таке порушення; які конкретно права та законні інтереси підлягають захисту; позов є необґрунтованим, безпідставним та носить явно штучний характер;
-          прокурор не конкретизує та не пояснює, які саме вимоги з наведених ним норм Закону порушено кожним з відповідачів;
-          територіально заклад освіти залишився с.Біловарці Тячівського району, що нівелює твердження прокурора про позбавлення дітей с.Біловарці отримувати освіту в місці свого проживання;
-          з долучених до матеріалів справи платіжних документів вбачається, що з моменту завершення реорганізації на розвиток філії Бедевлянського ліцею - Біловарської гімназії, в тому числі на - розвиток матеріально-технічної бази (оснащення спортивного залу, благоустрій території, харчблоку, зон відпочинку, проведено ремонт електромережі, ремонт внутрішніх приміщень закладу, відремонтовано стару та закуплено нову комп`ютерну техніку, встановлено систему охоронної сигналізації); вжито заходів до організації та систематичного проведення навчальних та екскурсійних занять для учнів Біловарської гімназії; ці докази були подані до суду разом з відзивом на позовну заяву.
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
26.          Верховний Суд ухвалою від 14.07.2025 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою прокурора, розгляд касаційної скарги призначив у відкритому судовому засіданні на 20.08.2025.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Щодо юрисдикції спору
27.          Суд апеляційної інстанції закрив провадження у цій справі, оскільки вважав, що розгляд цієї справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.
28.          На думку Бедевлянської сільської ради, метою вирішення питань у межах цих спірних правовідносин є захист публічного, а не приватного інтересу, а тому суд апеляційної інстанції правильно вказав, що спір має вирішуватися за правилами адміністративного судочинства.
29.          Прокурор не погоджується з постановою суду апеляційної інстанції, вважає, що цей спір має розглядатися в порядку господарського судочинства.
30.          Верховний Суд щодо доводів скаржника в цій частині зазначає таке.
31.          З огляду на п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
32.          Поняття "суд, встановлений законом" стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (п.24 рішення Європейського суду з прав людини від 20.07.2006 у справі "Сокуренко і Стригун проти України", заяви №29458/04 та №29465/04).
33.          Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (ст.125 Конституції України).
34.          З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародне і національне законодавство передбачає принцип спеціалізації судів.
35.          Велика Палата Верховного Суду неодноразово наводила критерії розмежування судової юрисдикції. Такими критеріями є передбачені законом умови, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, як-то: суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка у законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №127/21764/17, від 23.03.2021 у справі 367/4695/20).
36.          При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
37.          Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
38.          Адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (пункти 1, 2 ч.1 ст.4 КАС).
39.          Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС).
40.          За змістом п.1 ч.1 ст.19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
41.          Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
42.          Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, по захист якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №911/3135/20).
43.          Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
44.          Публічно-правовим вважається, зокрема, спір, в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції, тобто хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого владного суб`єкта, у яких одна особа може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо. Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є виконання ним публічно-владних управлінських функцій саме в тих правовідносинах, у яких виник спір (постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №914/2006/17 (пункти 5.7, 5.8), від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 (пункти 28 - 30), від 02.04.2019 у справі №137/1842/16-а та від 17.06.2020 у справі №826/10249/18 (пункти 18, 19)).
45.          Як встановили суди попередніх інстанцій, 16.02.2023 Бедевлянська сільська рада прийняла рішення про припинення Школи як юридичної особи шляхом приєднання до Бедевлянського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів із наступним створенням відокремленого підрозділу без статусу юридичної особи.
46.          Закарпатський окружний адміністративний суд рішенням від 21.09.2023 у справі №260/1301/23, залишеним без змін постановою Восьмого адміністративного апеляційного суду від 25.01.2024, визнав протиправним та скасував рішення Бедевлянської сільської ради про припинення Школи шляхом приєднання".
47.          Під час судового розгляду справи №260/1301/23 державний реєстратор Тячівської міської ради Данилич Н.В. 27.10.2023 внесла до ЄДР запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи (Школи) в результаті реорганізації №1003191120013000207.
48.          Отже, рішення Бедевлянської сільської ради про припинення Школи було скасоване в судовому порядку у справі №260/1301/23.
49.          У цій же справі спірні правовідносини стосуються правомірності здійснення державної реєстрації припинення юридичної особи - Школи. 
50.          Велика Палата Верховного Суду вже робила висновки про те, що спір про скасування (відміну) державної реєстрації припинення юридичної особи не є спором з державним реєстратором про спонукання його внести відповідний запис до ЄДР. Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, у тому числі якщо він виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР державним реєстратором запису про проведення державної реєстрації юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.06.2020 у справі №826/10249/18 (пункти 34, 35), на яку посилається прокурор, та від 06.11.2022 у справі №911/3135/20 (підпункт 8.12)).
51.          При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору.
52.          Заповнюючи цю прогалину закону, у постановах від 20.09.2018 у справі №813/6286/15, від 17.06.2020 у справі №826/10249/18, на які посилається скаржник, та від 06.11.2022 у справі №911/3135/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (п.3 ч.1 ст.20 ГПК), а тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу за місцезнаходженням юридичної особи (ч.6 ст.30 ГПК).
53.          У цих правовідносинах між учасниками спору відсутні відносини влади і підпорядкування, що визначають зміст публічних правовідносин, а тому суб`єктний склад учасників спору не означає безумовну його належність до публічно-правових спорів.
54.          Заявлений прокурором позов про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи не є спором з державним реєстратором про спонукання останнього внести відповідний запис до ЄДР, а є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності й господарської компетенції юридичної особи (можливості мати господарські права та обов`язки).
55.          З огляду на це, суд апеляційної інстанції помилково вважав, що цей спір належать до адміністративної юрисдикції та має вирішуватися за правилами КАС. Верховний Суд погоджується з доводами прокурора про те, що спір у цій справі має розглядатись за правилами господарського судочинства.
56.          Оскільки суд апеляційної інстанції спір по суті не переглядав в апеляційному порядку, а Верховний Суд не наділений такими повноваженнями в силу меж розгляду справи в суді касаційної інстанції (ст.300 ГПК), то інші доводи прокурора, викладені у касаційній скарзі, щодо суті цього спору, Верховний Суд залишає без розгляду. 
57.          Враховуючи викладене, постанова апеляційної інстанції про наявність підстав для закриття провадження у справі за непідвідомчістю цієї справи господарському суду підлягає скасуванню, а справа - передачі до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
58.          Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
59.          Відповідно до п.2 ч.1 ст.308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
60.          Частиною 6 ст.310 ГПК передбачено, що підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
61.          Висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи (ч.5 ст.310 ГПК). Вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи (ч.1 ст.316 ГПК).
62.          Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про часткове задоволення касаційної скарги, скасування постанови суду апеляційної інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Судові витрати
63.          Враховуючи, що справа направляється для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, Верховний Суд не здійснює розподіл судових витрат.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Касаційну скаргу першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури задовольнити частково.
2.          Постанову Західного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 у справі №907/713/24 скасувати.
3.          Справу №907/713/24 направити для продовження розгляду до Західного апеляційного господарського суду.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                                        О. Кролевець