ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року 
м. Київ
cправа №  910/9196/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:   Баранця О. М. - головуючий, Кролевець О. А., Мамалуй О.О.,
за участю секретаря судового засідання Сініцина В. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір"
на додаткове рішення Господарського суду міста Києва
у складі судді Босого В. П.
від 06 листопада 2024 року
та постанову Північного апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів Пономаренка Є. Ю., Кропивної Л. В., Руденко М. А.
від 31 березня 2025 року 

у справі за позовом  ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір"
про визнання недійсним рішення загальних зборів,

за участю представників:
від позивача: Гаврилов В. М.,
від відповідача: Бойко Ю. А., Тарасюк Н. М.

ВСТАНОВИВ:
1. Короткий зміст позовних вимог.
У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про визнання недійсним рішень загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", оформлених протоколом № 13 від 17 грудня 2023 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є співвласником житлового приміщення (квартири АДРЕСА_1 , в якому створене Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір". 17 грудня 2023 року відбулися загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", на яких були прийняті рішення, які є недійсними, оскільки був порушений порядок скликання та проведення зборів, а саме: позивач не був повідомлений про скликання зборів, участі у зборах не брав, на зборах був відсутній необхідний кворум для прийняття рішень співвласниками багатоквартирного будинку, при прийнятті рішень та оформленні результатів голосування були порушені пункти 6 розділу 3, абзаци 1, 4 пункту 8 розділу 3 статуту відповідача (у протоколі зборів відсутні результати голосування з першого питання порядку денного, не відображені результати поіменного голосування, протокол не засвідчений особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування, не відображені результати по кожному питанню порядку денного, протокол не містить інформації щодо листків опитування, дати їх складання та результату поіменного голосування).
2. Короткий виклад обставин справи, встановлених судами попередніх інстанцій.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 є співвласником житлового приміщення у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_2 .
У вказаному будинку створене та діє Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір".
17 грудня 2023 року були проведені загальні збори співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", на яких згідно з протоколом взяли участь особисто (присутні) 50 осіб, у письмовому опитуванні взяли участь 278 осіб. 
На вирішення цих загальних зборів згідно з порядком денним були винесені такі питання:
1) обрання голови та секретаря зборів;
2) звіт ревізійної комісії про використані кошти та проведені роботи;
3) затвердження кошторису Об`єднання;
4) участь у програмах співфінансування для капітальних ремонтів, програмах з енергоефективності та комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності, 85/15, 70/30 у зв`язку із аварійною ситуацією фасаду;
4.1) участь у програмах енергоефективності та Комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності та розвитку житлово-комунальної інфраструктури міста Києва на 2021-2025 роки за рахунок бюджетних коштів без фінансової участі власників з ремонтів інженерних мереж, фасаду;
5) робочі питання (ситуація з неплатниками);
6) усунення перешкод у користуванні спільним майном, що користуються ОСОБА_2 (квартира НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 (квартира НОМЕР_2 );
7) надання повноважень правлінню затвердити та погодити суму співфінансування від імені Об`єднання.
За результатом голосування з питань порядку денного на зазначених загальних зборах були прийняті такі рішення, оформлені протоколом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" № 13 від 17 грудня 2023 року: 
- з третього питання порядку денного вирішили затвердити кошторис Об`єднання з сумою внеску 16.00 грн, що визначено в листах опитування (згідно з протоколом за вказане рішення проголосували: за - 206 осіб (74,1%), проти - 8, утрималося - 0, не голосували - 64 особи).
- з четвертого питання порядку денного: участь у програмах з енергоефективності та Комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності та розвитку житлово- комунальної інфраструктури міста Києва на 2021-2025 роки за рахунок бюджетних коштів без фінансової участі власників з ремонтів інженерних (згідно з протоколом за це рішення проголосували: за - 206 (74,1%) осіб, проти - 8, утрималося - 0, не голосували - 64 особи;
- з п`ятого питання порядку денного вирішили застосовувати обмеження в користуванні інженерними мережами щодо злісних неплатників (більше 5 міс) (згідно з протоколом за це рішення проголосували: за - 211 (75,9%) осіб, проти - 2, утрималося - 0, не голосували - 65 осіб;
- з шостого питання порядку денного вирішили усунути перешкоди у користуванні спільним майном, яким незаконно користуються неплатники ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (згідно з протоколом за це рішення проголосували: за - 211 (75,9%), осіб, проти -2, утрималося - 0, не голосували - 65 осіб.
ОСОБА_1 у липні 2024 року звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про визнання недійсними рішень загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", оформлених протоколом № 13 від 17 грудня 2023 року.
3. Короткий зміст рішення та додаткового рішення місцевого господарського суду та постанови апеляційного господарських судів, мотиви їх ухвалення. 
Господарський суд міста Києва рішенням від 23 жовтня 2024 року у справі №  910/9196/24 відмовив у задоволенні позову повністю.
Місцевий господарський суд виходив з того, що позивач не був повідомлений відповідачем належним чином про скликання загальних зборів, про дату, час та місце проведення зборів, що позбавило позивача права взяти в них участь. Однак, за висновком суду, неповідомлення позивача про скликання зборів не призводить до обов`язкового визнання недійсними рішень загальних зборів. Встановивши те, що спірні рішення були прийняті достатньою кількістю голосів для їх ухвалення, суд дійшов висновку про те, що позивач не довів порушення його прав оскаржуваним рішенням зборів.
24 жовтня 2024 року до Господарського суду міста Києва від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" надійшла заява про розподіл судових витрат, в якій відповідач просив стягнути з позивача на його користь витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 39  000,00  грн.
Господарський суд міста Києва додатковим рішенням від 06 листопада 2024 року заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про розподіл судових витрат задовольнив частково: стягнув з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" 1  000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу. 
Місцевий господарський суд, взявши до уваги складність справи, надані послуги, принцип співмірності та розумності судових витрат, наявність заперечень позивача щодо розміру заявлених відповідачем з нього витрат на професійну правничу допомогу, взявши до уваги встановлений в рішення суду факт порушення відповідачем процедури та порядку скликання загальних зборів, що стало підставою для звернення позивача з позовом до суду, допущення адвокатом відповідача помилок у складених документах та невідповідність заяв відповідача процесуальному законодавству, дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з позивача на користь відповідача цих витрат у розмірі 1  000,00 грн
Північний апеляційний господарський суд постановою від 31 березня 2025 року скасував рішення Господарського суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року у справі № 910/9196/24, ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив повністю: визнав недійсними рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", оформлені протоколом від 17 грудня 2023 року №13; стягнув з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" на користь ОСОБА_1 2  422,40 грн судового збору. Скасував додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06 листопада 2024 року, відмовив у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про розподіл судових витрат. Стягнув з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" на користь ОСОБА_1 3  633,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги. У задоволенні апеляційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06 листопада 2024 року у справі №  910/9196/24 відмовив.
Суд апеляційної інстанції погодився з висновками місцевого господарського суду про те, що позивач не був повідомлений відповідачем про скликання загальних зборів, однак, дійшов висновку про наявність підстав для визнання недійсними спірних рішень, оскільки встановив те, що спірні рішення загальних зборів були прийняті за відсутності необхідної кількості голосів для їх прийняття.
Крім того, скасувавши рішення суду першої інстанції з прийняттям нового рішення про задоволення позову, суд апеляційної інстанції, як наслідок, скасував і додаткове рішення, яким частково задоволено заяву відповідача про розподіл судових витрат.
4. Короткий зміст вимог касаційної скарги.
У касаційній скарзі відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" просить:
- скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 31 березня 2025 року, а рішення Господарського суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року залишити в силі; 
- змінити додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06 листопада 2024 року, а саме: задовольнити заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про розподіл судових витрат повністю, стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" витрати на професійну правничу допомогу в Господарському суді міста Києва у розмірі 39  000,00 грн;
- стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" витрати на професійну правничу допомогу в Північному апеляційному господарському суді у розмірі 13  000,00  грн;
- провести розподіл судових витрат, понесених відповідачем в суді касаційної інстанції.
5. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу.
Як на підставу касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції (по суті спору) відповідач послався на пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України та зазначив про те, що суд апеляційної інстанції:
- дійшов помилкового висновку про те, що спірні рішення загальних зборів були прийняті за відсутності необхідної кількості голосів для їх прийняття, оскільки не врахував висновки Верховного Суду, які викладені у постановах від 07 жовтня 2021 року у справі № 909/1393/19, від 20 квітня 2023 року у справі №  914/2547/21, від 13 квітня 2023 року у справі № 924/1225/21, від 28 січня 2025 року у справі №  916/2079/23, від 30 листопада 2022 року у справі №  908/2085/21, від 18 квітня 2023 року у справі №  916/3278/21, у пункті 114 постанови від 18 жовтня 2023 та у пункті 91 постанови від 10 липня 2024 року у справі №  924/1225/21, у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі №  916/1010/21, від 08 лютого 2023 року у справі №  904/3783/21, у пункті 59 постанови від 04 листопада 2024 року у справі № 916/4114/23;
- дійшов помилкового висновку про те, що позивач не був повідомлений відповідачем про скликання загальних зборів, оскільки не врахував висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 07 листопада 2023 року у справі № 920/1261/21, від 18 квітня 2023 року у справі № 910/9672/20, від 01 вересня 2023 року у справі № 909/1154/21, від 01 січня 2020 року у справі №  761/26815/17, від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17;
Як на підставу касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції (в частині розподілу витрат відповідача на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції) відповідач послався на пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України. Зазначив про те, що суд апеляційної інстанції, скасував додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06.11.2024, яким частково задоволено заяву відповідача про розподіл витрат на правничу допомогу, виключно з підстав того, що воно є невід`ємною частиною рішення по суті позовних вимог, яке судом апеляційної інстанції скасовано, прийнято нове рішення про задоволення позову. У зв`язку з цим оцінка доводів відповідача, які були наведені ним в апеляційній скарзі щодо підстав для зміни додаткового рішення місцевого господарського суду не надавалася. Разом з тим, за доводами касаційної скарги відповідача, викладені судом першої інстанції у додатковому рішенні висновки щодо часткового задоволення заяви про стягнення витрат на правничу допомогу не узгоджуються з висновками, викладеними у постановах: Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21; висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 28.12.2020 у справі №640/18402/19, від 16.03.2023 у справі № 927/153/22, від 16.06.2022 у справі №973/244/21, від 16.07.2024 у справі № 910/11499/23, від 17.04.2024 у справі № 916/3309/23, від 16.05.2019 у справі № 823/2638/18,від 05.06.2024 у справі № 496/3485/21, від 08.11.2023 № 160/17970/21, від 09.12.2021 у справі №922/3812/19.
6. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.
Позивач у відзиві на касаційну скаргу просив залишити її без задоволення, постанову суду апеляційної інстанції - без змін.
Позиція Верховного Суду
7. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанцій.
Верховний Суд, обговоривши доводи касаційної скарги, дослідивши правильність застосування судом апеляційної інстанцій норм матеріального та дотримання норм процесуального права, вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Як вбачається спірні правовідносини у цій справі виникли між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку та особою, яка є співвласником багатоквартирного будинку, у якому створене таке об`єднання, щодо недійсності рішень, прийнятих загальними зборами, оформлених протоколом від 17.12.2023 № 13.
Спірні рішення загальних зборів оспорюються позивачем з підстав того, що:
- був порушений порядок скликання загальних зборів, оскільки позивач як співвласник не був повідомлений про скликання, про дату, час, місце проведення та порядок денний загальних зборів, не брав участі у зборах;
- був порушений порядок проведення загальних зборів, оскільки був відсутній кворум необхідний для прийняття оскаржених рішень, а також порушені вимоги Статуту об`єднання під час прийняття оскаржених рішень та оформлення результатів голосування.
Правові та організаційні засади функціонування об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Цей закон також регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.
Згідно зі статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Відповідно до частин першої та другої статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (у редакції, чинній станом на дату прийняття загальними зборами співвласників спірних рішень) органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. 
Згідно з частиною третьою статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
Порядок скликання та проведення установчих зборів об`єднання встановлений у статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Верховний Суд зазначає про те, що норма, закріплена у частині третій статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", за своїм змістом є відсильною та передбачає, що загальні збори співвласників скликаються і проводяться у порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, тобто, у порядку, передбаченому статтею 6 цього закону. Отже, порядок скликання та проведення загальних зборів регулюється положеннями статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", що стосуються порядку скликання та проведення установчих зборів.
Згідно з частиною шостою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (у редакції, чинній станом на дату прийняття загальними зборами співвласників спірних рішень) повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціатором установчих зборів не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення установчих зборів. Повідомлення в письмовій формі надається кожному співвласнику під власноручний підпис або надсилається рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку. За складеною у довільній формі письмовою заявою (у тому числі у формі електронного документа) співвласника до ініціатора установчих зборів, отриманою не пізніше ніж за 15 календарних днів до дня проведення установчих зборів, повідомлення про проведення установчих зборів співвласників надсилається такому співвласнику на іншу поштову адресу або на адресу електронної пошти чи з використанням інших технічних засобів електронних комунікацій, зазначених у такій заяві.
Відповідно до пункту 5 розділу ІІІ статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. 
Правління (ініціативна група) не менш ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів повідомляє співвласників шляхом:
- у письмовій формі вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів;
- а також розміщає об`яву на дошках для об`яв в місцях загального користування у будинку.
У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.
Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний хутір" не передбачають іншого способу повідомлення співвласників про проведення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, що було створене у будинку та зареєстроване у встановленому законом порядку, ніж вручення такого повідомлення під розписку особисто кожному співвласнику або направлення його рекомендованим листом засобами поштового зв`язку. Розміщення інформації про збори на дошках оголошень у місцях загального користування визначено додатковим, а не альтернативним способом інформування співвласників про проведення загальних зборів.
Суди попередніх інстанцій, досліджуючи обставини дотримання відповідачем порядку скликання загальних зборів, що відбулися 17.12.2023, на яких були прийняті спірні у цій справі рішення, встановили, що позивач не був належним чином повідомлений про скликання цих загальних зборів в порядку та у спосіб, що визначені статтею 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та пунктом 5 розділу ІІІ статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір". 
Проте, як правильно зазначили суди попередніх інстанцій сам лише факт неповідомлення співвласників будинку про проведення загальних зборів не є самостійною підставою для визнання відповідних рішень загальних зборів недійсними, а може бути підставою для визнання рішень загальних зборів недійсними лише за наявності інших порушень, визначених законом.
Подібні висновки Верховного Суду викладені у постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 916/1010/21, від 08 лютого 2023 року у справі № 904/3783/21.
Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.
Однак, щодо наявності безумовних підстав для скасування оскаржених у  цій справі № 910/9196/24 рішень загальних зборів відповідача від 17.12.2023, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли протилежних висновків. 
За висновками суду першої інстанції оскаржені рішення загальних зборів від 17.12.2023 права позивача не порушують. Оскаржені рішення є прийнятими, оскільки за них проголосували співвласники у необхідній кількість голосів для їх прийняття, визначеній у пункті 8 Статуту відповідача.
Відповідно до протоколу загальних зборів від 17.12.2023, загальна кількість співвласників 278 осіб, на зборах були присутніми 50 осіб, у письмовому опитуванні взяли участь 278 осіб, що спростовує доводи позивача про відсутність необхідної кількості голосів співвласників (кворуму) для ухвалення оскаржених рішень.
Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у цій справі обставини стосовно того, що вказані рішення підтримані більшістю співвласників є недоведеними, як і відповідно обставини наявності кворуму.
Однак, такі висновки суду апеляційної інстанції є передчасними з огляду на таке.
За змістом частини першої статті 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами установчих та загальних зборів (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), власними листками опитування, зведеною інформацією про результати голосування кожного із співвласників (крім конфіденційної інформації про фізичних осіб), а також за власний рахунок робити з них виписки і копії та отримувати їх копії в електронній формі; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації.
Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління (частини перша статті 12 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").
Отже, право співвласника брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання, (що охоплює собою, зокрема і право співвласника бути обізнаним про скликання загальних зборів, право брати участь у загальних зборах та у голосуванні з питань порядку денного), а також право обирати статутні органи об`єднання гарантоване законом.
Верховний Суд зазначає про те, що неповідомлення співвласника будинку, в якому створене об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, про проведення загальних зборів такого об`єднання в установленому законом та статутом такого об`єднання порядку порушує права співвласника на участь в управлінні об`єднанням, оскільки такий неповідомлений співвласник позбавляється права бути обізнаним про загальні збори, їх проведення, питання порядку денного цих зборів, позбавляється прав на участь та голосування на зборах. При цьому, слід зазначити, що вплив співвласника на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише самим голосуванням; у разі повідомлення співвласник мав би можливість реалізувати своє право на участь у зборах, в обговоренні питань порядку денного, на внесення пропозицій до питань порядку денного чи щодо проектів рішень за наслідками обговорення питань тощо. 
Такі висновки Верховного Суду викладені у постанові від 08 лютого 2023 року у справі № 904/3783/21.
Проте, як уже зазначалося, сам лише факт неповідомлення співвласника про проведення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку не є безумовною та самостійною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів. Однак, з урахуванням конкретних обставин справи може бути достатньою підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.
Так, зокрема, ця обставина може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у разі, якщо співвласник, який звертається до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів, довів не лише факт його неповідомлення, а також довів належними та допустимими доказами, зокрема, але не виключно:
- обставини існування безумовних підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів; 
та /або
- факт того, що він не брав участі у таких зборах, не мав можливості взяти участь у цих зборах ні безпосередньо на зборах, ні шляхом письмового опитування, а прийняті на таких зборах рішення суперечать вимогам законодавства та / або статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, прийняті з порушенням порядку голосування. 
Крім того, для визнання недійсними рішень загальних зборів співвласників, що оскаржуються з підстав порушення порядку скликання та проведення зборів, зокрема з підстав неповідомлення про скликання зборів, позивач має довести, а суд встановити наявність порушених прав та / або інтересів позивача як співвласника оспорюваним рішенням загальних зборів. Тобто суду необхідно з`ясувати, які саме права та / або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів.
Подібні правові висновки Верховного Суду містяться, зокрема у постановах від 08 лютого 2022 року у справі № 918/964/20, від 22 вересня 2022 року у справі № 924/1146/21, а також у постановах від 17 листопада 2022 року у справі № 904/7841/21, від 24 листопада 2022 року у справі № 914/343/22. 
Однак, суди попередніх інстанцій не врахували зазначені висновки Верховного Суду, викладені, зокрема у постановах від 08 лютого 2022 року у справі № 918/964/20, від 22 вересня 2022 року у справі № 924/1146/21, у правовідносинах, що стосуються визнання недійсними рішень загальних зборів, що є подібними до правовідносин у цій справі № 910/9196/24. 
Як встановили суди попередніх інстанцій, 17.12.2023 проведено загальні збори співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", рішення яких оформлені протоколом № 13.
Згідно з протоколом у зборах взяли участь особисто (присутні) 50 осіб, у письмовому опитуванні взяли участь 278 осіб.
На розгляд загальних зборів співвласників винесено такі питання, включені в порядок денний зборів:
1. Обрання голови та секретаря зборів.
2. Звіт ревізійної комісії про використані кошти та проведені роботи.
3. Затвердження кошторису Об`єднання.
4. Участь у програмах співфінансування для капітальних ремонтів, програмах з енергоефективності та комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності, 85/15, 70/30 у зв`язку із аварійною ситуацією фасаду.
4.1 Участь у програмах енергоефективності та Комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності та розвитку житлово-комунальної інфраструктури міста Києва на 2021-2025 роки за рахунок бюджетних коштів без фінансової участі власників з ремонтів інженерних мереж, фасаду.
5. Робочі питання (ситуація з неплатниками).
6. Усунення перешкод у користуванні спільним майном, що користуються ОСОБА_2 (квартира НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 (квартира НОМЕР_2 ).
7. Надання повноважень правлінню затвердити та погодити суму співфінансування від імені Об`єднання.
Загальними зборами відповідача прийняті рішення, які оформлені протоколом від 17.12.2023 №13, а саме: з третього питання порядку денного прийнято рішення затвердити кошторис Об`єднання з сумою внеску 16.00 гривень, що визначено в листах опитування.
Як вказано в протоколі, за вказане рішення проголосували: за - 206 осіб (74,1%), проти - 8, утрималося - 0, не голосували - 64 особи.
З четвертого питання порядку денного прийнято рішення - Участь у програмах з енергоефективності та Комплексній цільовій програмі підвищення енергоефективності та розвитку житлово- комунальної інфраструктури міста Києва на 2021-2025 роки за рахунок бюджетних коштів без фінансової участі власників з ремонтів інженерних.
Як вказано в протоколі, за вказане рішення проголосували: за - 206 (74,1%) осіб, проти - 8, утрималося - 0, не голосували - 64 особи.
З п`ятого питання порядку денного прийнято рішення щодо злісних неплатників (більше 5 міс) застосовувати обмеження в користуванні інженерними мережами.
Як вказано в протоколі, за вказане рішення проголосували: за - 211 (75,9%) осіб, проти - 2, утрималося - 0, не голосували - 65 осіб.
З шостого питання порядку денного прийнято рішення - усунути перешкоди у користуванні спільним майном, яким незаконно користуються неплатники ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .
Як вказано в протоколі, за вказане рішення проголосували: за - 211 (75,9%), осіб, проти -2, утрималося - 0, не голосували - 65 осіб.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову обґрунтував своє рішення, зокрема тим, що позивачем не зазначено яким чином оскаржені рішення відповідача, оформлені протоколом загальних зборів від 17.12.2023 № 13, порушують його права та інтереси, і судом факту такого порушення, не встановлено.
Суд апеляційної інстанції, рішення суду першої інстанції скасував, позов задовольнив, визнав повністю недійсними рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір", які оформлені протоколом від 17.12.2023 №13. При цьому оцінки цим висновкам суду першої інстанції не надав та не встановив з достовірністю, в чому полягає порушення прав та / або інтересів позивача внаслідок прийняття кожного із спірних у цій справі №  910/9196/24 рішень загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 17.12.2023. Не з`ясував, які саме права та / або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів, та чи призведе задоволення позову у цій справі (визнання недійсним кожного з оспорюваних рішень загальних зборів) до поновлення прав та / або інтересів позивача. Тобто щодо наявності у позивача підстав для оскарження рішень загальних зборів відповідача, оформлених протоколом від 17.12.2023 №13, повністю.
У той же час не можна погодитися з висновками суду першої інстанції про відсутність порушених прав та інтересів позивача, оскільки прийняття рішень з третього питання порядку денного про затвердження кошторису об`єднання з сумою внеску 16.00 гривень та з шостого питання порядку денного про усунення перешкоди у користуванні спільним майном, яким незаконно користуються неплатники ОСОБА_1 та ОСОБА_4 тобто тих які стосуються особисто позивача, без повідомлення останнього про скликання зборів, та можливості реалізувати право дорадчого голосу під час вирішення цих питань, які стосуються особисто позивача, явно порушує його права та інтереси. Щодо інших рішень, прийнятих загальними зборами 17.12.2023, то висновок щодо того в чому полягає порушення прав та / або інтересів позивача внаслідок прийняття кожного із них суд апеляційної інстанції не робив.
Згідно з положеннями статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (у редакції чинній на час прийняття оскаржуваного рішення) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їх представники), загальна кількість голосів яких становить більше половини загальної кількості голосів усіх співвласників.
Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки належної співвласнику площі квартири або нежитлового приміщення у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку, крім випадків, визначених частинами десятою і п`ятнадцятою цієї статті. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної часткової власності, належна кожному співвласнику площа квартири або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки у праві спільної часткової власності. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної сумісної власності, для цілей цього Закону такі співвласники вважаються власниками рівних часток.
Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.
Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною тринадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом не більше ніж 45 календарних днів з дня проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.
Відповідно до частини тринадцятої статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (у редакції чинній на час прийняття оскаржуваного рішення) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники, які разом мають більше половини загальної кількості голосів усіх співвласників (крім випадків, якщо законом та/або статутом об`єднання встановлена більша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення). Статутом об`єднання може бути встановлена інша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення з окремих питань. Забороняється встановлювати у статуті об`єднання кількість голосів, необхідну для прийняття рішення, менше ніж 50 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників та більше ніж 75 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників (а для прийняття рішення з питань обрання органів управління об`єднання, зміни форми управління, встановлення та зміни розмірів внесків/платежів, затвердження кошторису - більше ніж 67 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників), крім випадків, передбачених цим Законом. 
Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частинами чотирнадцятою та п`ятнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.
Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 14.07.2023 №  3270-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення управління багатоквартирними будинками», який набрав чинності з 10.11.2023, крім підпункту 5 пункту 1 та підпункту 5 пункту 2 розділу I цього Закону, які набирають чинності з дня, наступного за днем опублікування цього Закону, об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків та асоціаціям об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, статути яких затверджені до набрання чинності цим Законом, забезпечити приведення таких статутів у відповідність із цим Законом протягом трьох років з дня припинення чи скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №  2102-IX.
Протягом трьох років з дня припинення чи скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, положення статутів об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, асоціацій об`єднань співвласників багатоквартирних будинків є чинними в частині, що відповідає законодавству на день набрання чинності цим Законом.
За змістом пунктів 7, 8, 9 розділу ІІІ статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоний хутір» кожен співвласник квартири (квартир) або нежитлового (нежитлових) приміщення (його представник)  під час голосування  має один голос незалежно від кількості та площі квартир (квартири) або нежитлових приміщень (нежитлового приміщення), що перебувають у його власності. Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику  на загальних зборах. Рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості співвласників. Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особах спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше як дві третини загальної кількості усіх співвласників.
Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої пунктом 8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення  вважаються неприйнятими.
Такі положення статуту відповідача узгоджуються з вимогами Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у редакції до набрання чинності Законом України від 14.07.2023 №  3270-IX, а тому підлягають врахуванню при вирішенні спору.
Досліджуючи питання щодо достатності голосів для прийняття спірних у цій справі рішень загальних зборів, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у реєстраційному списку співвласників ОСББ "Червоний Хутір" (т.1, а.с.105-109) вказано кількість співвласників - 271 особа.
В запрошенні на загальні збори (т. 1, а.с. 63-71) наведено перелік із 281 особи, вирахувавши з яких 8 осіб, які значаться померлими, кількість співвласників багатоквартирного будинку складає 273 особи.
В протоколі зборів від 17.12.2023 вказано, що у письмовому опитуванні взяли участь 278 осіб.
В свою чергу, в матеріалах справи (т.1, а.с.55, 59) наявне письмове опитування з питань 3-6 порядку денного, з якого вбачається, що лише 31 особа проголосувала "за", 10 осіб - не голосували через відмову, 1 особа вказана померлою.
Інших доказів, які б підтверджували відомості, вказані в протоколі №13 (підписаному Головою та Секретарем зборів) щодо результатів голосування з питань 3, 4, 5, 6  в матеріалах справи відсутні.
Таким чином, за висновком суду апеляційної інстанції обставини стосовно того, що вказані рішення підтримані більшістю співвласників є недоведеними, як і відповідно обставини наявності кворуму.
Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення місцевого господарського суду, обґрунтував своє рішення відсутністю кворуму при прийнятті загальними зборами відповідача рішень від 17.12.2023. При цьому висновки апеляційного суду базувалися на оцінці наявних в матеріалах справи (т.1, а.с.55, 59) письмових опитувань з питань 3-6 порядку денного, з якого, на думку суду апеляційної інстанції вбачається, що лише 31 особа проголосувала "за", 10 осіб - не голосували через відмову, 1 особа вказана померлою.
Однак, наведені судом апеляційної інстанції докази не є листками опитування співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоний хутір», які є додатками до протоколу загальних зборів об`єднання  від 17.12.2023, та давали б можливість достовірно встановити реальні результати голосування. Такі листки опитування в матеріалах справи відсутні та сторонами суду не надавалися. А покладені судом апеляційної інстанції в основу рішення докази є неповними, вирваними з контексту, не містять інформації, що давала б можливість їх пов`язати з протоколом від 17.12.2023.
28.08.2024 позивачем було заявлено клопотання про витребування у відповідача оригіналів листів опитування співвласників багатоквартирного будинку «Червоний Хутір», які брали участь в голосуванні на загальних зборах, які оформлені протоколом від 17.12.2023 №  13, однак клопотанням від 30.08.2024 позивач просив залишити клопотання про витребування доказів без розгляду.
Враховуючи предмет доказування у цій справі, поведінку сторін, суд апеляційної інстанції не був позбавлений можливості у порядку статті 74 Господарського процесуального кодексу України витребувати у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" оригінали листків опитування співвласників багатоквартирного будинку «Червоний Хутір», що брали участь в голосуванні на загальних зборах, які оформлені протоколом від 17.12.2023 №  13, а також дані з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо усіх житлових і нежитлових приміщень у будинку, а також дані (поіменно) про власників (співвласників) житлових і нежитлових приміщень та належну їм площу в кожному конкретному житловому і нежитловому приміщеннях з метою встановлення достовірних даних щодо кількості співвласників багатоквартирного будинку на час винесення оскаржуваних рішень загальними зборами об`єднання від 17.12.2023.
Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що апеляційний господарський суд підставою для скасування рішення суду першої інстанції про відмову в позові та прийняття нового рішення про задоволення позову повністю, визначив саме відсутність кворуму для прийняття оскаржених рішень. Разом з цим суд апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові достовірно не встановив загальної  кількості співвласників багатоквартирного будинку на час винесення оскаржуваних рішень загальними зборами об`єднання від 17.12.2023 та тих що брали участь в голосуванні 17.12.2023, відповідно висновки суду апеляційної інстанції про відсутність кворуму є передчасними.
З огляду на викладене, обставини прийняття загальними зборами спірних рішень (кожного окремого рішення) за наявності достатньої кількості голосів для їх прийняття, визначеної законом та статутом відповідача, не були з достовірністю встановлені судом апеляційної інстанції.
При цьому, Верховний Суд звертає увагу на те, що рішення загальних зборів, за умови їх прийняття достатньою кількістю голосів співвласників, необхідних для їх прийняття, є результатом волевиявлення домінуючої більшості співвласників. У разі оскарження співвласником таких результатів суди мають враховувати принцип пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні справами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, були присутні на загальних зборах, інтересами позивача та досягненням основної мети діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.
Діяльність об`єднання співвласників багатоквартирного будинку спрямована на утримання та використання спільного майна співвласників, забезпечення і захисту їх прав та обов`язків. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Такий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 08 лютого 2022 року у справі № 918/964/20.
Однак, суд апеляційної інстанції при вирішенні спору у цій справі не врахував зазначений висновок Верховного Суду, залишив поза увагою принцип пропорційності, баланс інтересів. У зв`язку з цим суд не з`ясував з достовірністю, чи підтверджуються доводи позивача про невідповідність спірних рішень вимогам законодавства та статуту відповідача, чи порушують спірні рішення загальних зборів (кожне окреме рішення) права та / або інтереси позивача та інших співвласників будинку, чи забезпечують ці рішення досягнення об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку основної мети його діяльності, та у зв`язку з цим чи обов`язково мають бути скасовані усі рішення, які були прийняті на спірних загальних зборах.
Відсутність у Верховного Суду в силу приписів статті 300 ГПК України процесуальної можливості з`ясовувати та встановлювати фактичні обставини справи перешкоджає прийняттю рішення по суті справи, а тому постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню з переданням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Щодо оскарження відповідачем постанови суду апеляційної інстанції в частині розподілу витрат відповідача на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції, то суд апеляційної інстанції, скасував додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06.11.2024, яким частково задоволено заяву відповідача про розподіл витрат на правничу допомогу, виключно з підстав того, що воно є невід`ємною частиною рішення по суті позовних вимог, яке судом апеляційної інстанції скасовано та прийнято нове рішення про задоволення позову. У зв`язку з цим оцінка доводів відповідача, які були наведені ним в апеляційній скарзі щодо підстав для зміни додаткового рішення місцевого господарського суду не надавалася. 
Враховуючи, що Верховний Суд скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю та направляє справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, оцінка наведеним відповідачем в апеляційній скарзі доводам щодо помилковості додаткового рішення суду першої інстанції щодо часткового задоволення заяви про стягнення витрат на правничу допомогу має бути надана апеляційним судом за результатами нового розгляду цієї справи. 
8. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 310 Господарського процесуального кодексу України).
З огляду на те, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та порушив норми процесуального права, зокрема неповністю встановив фактичні обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, не врахував висновки Верховного Суду щодо застосування норм права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, про які зазначено вище по тексту цієї постанови, враховуючи межі розгляду справи в суді касаційної інстанції, Верховний Суд дійшов висновку про те, що постанова апеляційного господарського суду у цій справі підлягає скасуванню, а справа №  910/9196/24 - передачі на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
При новому розгляді справи суду необхідно врахувати викладене вище, вжити усі передбачені законом засоби для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, перевірити надані усіма учасниками справи докази та доводи, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, дати їм належну юридичну оцінку, і в залежності від встановлених обставин вирішити спір відповідно до норм чинного законодавства, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, з ухваленням законного й обґрунтованого судового рішення.
9. Судові витрати.
Відповідно до підпунктів «б», «в» пункту 4 частини першої статті 315 Господарського процесуального кодексу України у резолютивній частині постанові суду касаційної інстанції повинен бути зазначений новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку із розглядом справи у суді першої інстанції та апеляційної інстанції, - у разі скасування рішення та ухвалення нового рішення або зміни рішення, а також розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
Згідно з частиною чотирнадцятою статті 129 Господарського процесуального кодексу України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи те, що справа передається на новий розгляд до апеляційного господарського суду, розподіл судових витрат у справі, в тому числі й сплаченого за подання апеляційної та/або касаційної скарги, здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат. 
Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоний Хутір» задовольнити частково.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 31 травня 2025 року у справі № 910/9196/24 скасувати.
3. Справу №  910/9196/24 передати на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.
4. Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                          О. Баранець

Судді                                                                                                    О. Кролевець

                                                                                                    О. Мамалуй