УХВАЛА

15 липня 2025 року 
м. Київ
cправа №  910/22855/17 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Могил С.К.
перевіривши матеріали касаційної скарги   ОСОБА_1 
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025
та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019 
у справі № 910/22855/17
за позовом Міністерства  юстиції України
до Акціонерного товариства  "К.Енерго"
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача- Товариство з обмеженою відповідальністю «Золотой мандарин Ойл»
про відшкодування збитків, завданих державному бюджету України в сумі 54 179 613,40 грн.

В С Т А Н О В И В:
До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 30.05.2025 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025 (повний текст складено 26.05.2025) та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17, подана до Суду 30.05.2025.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2025 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі:        Могила С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.
Ухвалою Верховного Суду від 19.06.2025 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору, а касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025 та на рішення  господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17 залишено без руху із наданням скаржнику строку, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків, шляхом направлення касаційної скарги в новій редакції із зазначенням належного обґрунтування необхідності відкриття касаційного провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 287 ГПК України та доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги у сумі 379  974 грн.
З автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" вбачається, що документ в електронному вигляді: (ЄДРСР) ст.  292  ГПК (1 ЕЦП судді) Ухвала про залишення касаційної скарги без руху від 19.06.2025 у справі №  910/22855/17 (суддя Могил С.К.) надіслано в електронний кабінет ОСОБА_1 та доставлено 19.06.2025 17:15, що підтверджується довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду.
На виконання вимог вказаної ухвали скаржником подано касаційну скаргу в новій редакції, з обґрунтуванням підстави касаційного оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025  та  рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17 відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 ГПК України та  клопотання, в якому скаржник просить визначити 4026 грн(150% від 2684 грн) сумою судового збору, обґрунтовуючи, що визначена судом сума судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 384  000 грн. є непосильною для Скаржника, а подання касаційної скарги є способом захисту його прав та інтересів.
На підтвердження свого фінансового становища, ОСОБА_1 надав документи до суду, в тому числі довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 за період 2004-2025  та ОК-7 за період 2011-2025 роки та документи щодо наявності банківських рахунків (довідка Публічного Акціонерного Товариства "Акціонерний банк "Південний" "Південний" та Акціонерного товариства Комерційного Банку "ПриватБанк".
Розглянувши повторне клопотання скаржника про зменшення суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги   ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025  та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17 до 4 026 грн, Суд зазначає наступне.
Скаржник, в повторному клопотанні про зменшення суми судового збору, зазначає про надмірність судових витрат та вважає прийнятною сумою судового збору - 4  026 грн.
Також в підтвердження своїх доводів стосовно зменшення суми судового збору, вказує, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 06.01.2025 у справі №  521/11949/24 та ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.06.2023 у справі №  910/22855/17 задоволено його заяви про зменшення розміру судового збору.
Суд звертає увагу, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній рік виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб  платників податків, довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 29.11.2021 у справі №  904/5868/18.
У розумінні положень чинного господарського процесуального законодавства визначення майнового стану сторони є оцінюючим та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.
Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що відповідно унеможливлює сплату нею судових витрат, якими можуть бути у тому числі відомості податкового органу щодо отримання доходів за попередній календарний рік та довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (див. ухвали Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 921/2/21(921/463/22), від 17.07.2023 у справі № 757/14112/20-ц, від 03.05.2022 у справі № 914/1147/20, від 10.11.2021 у справі №  922/1429/19, від 06.06.2021 у справі № 922/1775/19 та інші).
Під час розгляду вперше поданого клопотання про зменшення суми судового збору Судом було з`ясовано, що заявником подано документ з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків однак не подано довідки Пенсійного фонду України за формою ОК 5 та ОК 7 та документів про наявність банківських рахунків із зазначенням залишків коштів, про що було зазначено в ухвалі Верховного Суду від 19.06.2025.
Водночас Верховний Суд зазначає, що документ з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків лише відображає інформацію про доходи скаржника, однак не свідчить про його скрутне фінансове становище та не підтверджує неможливість сплати ним судового збору у визначеному розмірі за подання касаційної скарги у цій справі. 
Аналогічну позицію застосував Верховний Суд в ухвалі від 11.09.2024 у справі № 905/993/21.
Отже, оскільки довідка з Державного реєстру фізичних осіб платників податків лише засвідчує суми отриманих скаржником доходів і утриманих податків, але не підтверджує його скрутне матеріальне  становище та нездатність сплатити судовий збір у встановленому розмірі при зверненні з касаційною скаргою та за відсутності довідки Пенсійного фонду України за формою ОК-5 або ОК-7 і документів про залишки коштів на банківських рахунках, така довідка з Державного реєстру фізичних осіб платників податків не може бути беззаперечною підставою для зменшення розміру судового збору, у зв`язку з чим Верховний Суд ухвалою від 19.06.2025 залишив без руху  касаційну скаргу скаржника.
Отже, до скаржника не було застосовано надмірних вимог щодо необхідності надання беззаперечних доказів в підтвердження його фінансового становища.
Щодо посилання скаржника на ухвалу Одеського апеляційного суду від 06.01.2025 у справі №  521/11949/24 про відкриття апеляційного провадження та ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 13.06.2023 у справі №  910/22855/17, якими задоволено заяви скаржника про зменшення розміру судового збору, Суд зазначає наступне.
Питання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру є правом, а не обов`язком суду та вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними та допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Згідно з частиною 2 статті 8 зазначеного вище Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.
Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним поняттям   та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.
Особа, яка заявляє клопотання про зменшення суми судового збору  повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Із наведеного вбачається, що питання зменшення розміру судового збору є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.
Суд зауважує, що   Закон України "Про судовий збір"  не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
Отже доводи скаржника стосовно преюдиційних обставин вказаних вище судових рішень стосовно зменшення суми судового збору Суд відхиляє, оскільки питання, зокрема, про зменшення суми судового збору  вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. При цьому для зменшення суми судового збору заявник касаційної скарги має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави вважати за можливе зменшити суму  судового збору.
Також слід зазначити, що подання касаційної скарги є самостійною, окремою процесуальною дією, вчинення якої регламентується законодавством, на час її вчинення.
Сплата судового збору здійснюється за законом, чинним на час вчинення процесуальної дії, з урахуванням вимог закону та практики на цей час.
Тому вирішення питання про зменшення суми судового збору здійснюється судом з врахуванням конкретних обставин в кожному окремому випадку, які існують станом на момент подання відповідної заяви чи скарги.
Встановлення державою обов`язку щодо сплати судового збору за звернення до господарського суду з касаційною скаргою на рішення місцевого суду та постанову апеляційного суду, у порядку та розмірі, що встановлені      Законом України "Про судовий збір", є допустимим обмеженням скаржника у доступі до суду та не становить порушення гарантованого йому п. 1      ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод     "права на суд".
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справах "Княт проти Польщі", "Єдамскі та Єдамска проти Польщі", від 26.07.2005).
Таким чином, урахувавши наведені доводи скаржника та додані скаржником до заяви докази, на підтвердження  фінансового становища особи, зокрема відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суму виплачених доходів та утримання податків, а також враховуючи, що  з поданих довідок Пенсійного фонду України за формою ОК-5 та ОК-7 сума одержаного скаржником річного доходу за попередній календарний рік, тобто за 2024 рік, становить  924 502,17 грн, отже суд не вбачає підстав  для зменшення суми судового збору до 4 026 грн, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги   ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025  та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17. 
Водночас, Суд, за власною ініціативою, дійшов висновку щодо можливості зменшення суми судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги скаржника на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025  та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17, до 5% річного доходу ОСОБА_1  за 2024 рік, зазначеного в відомостях Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суму виплачених доходів та утримання податків за період з 1 кварталу 2024 - 4 квартал 2024 року і становитиме - 53  355,74 грн.
Оскільки до матеріалів касаційної скарги в якості доказу сплати судового збору заявником долучено квитанцію від 30.05.2025  про сплату 4026 грн судового збору, тому, скаржник має доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у сумі 49  329,74 грн(53  355,74 грн- 4  026 грн).
Судовий збір у розмірі 49  329,74 грн має бути перерахований за такими реквізитами із зарахуванням сплаченої суми до спеціального фонду Державного бюджету України:
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга та дата судового акта, що оскаржується.
Враховуючи, зазначені обставини Суд зазначає, що ОСОБА_1 ,  в межах розумного строку, який не може  не перевищувати десять днів з дня вручення копії цієї ухвали, слід усунути недоліки касаційної скарги в частині сплати судового збору у розмірі 49  329,74 грн.
Керуючись ст. ст. 174, 234, 287, 290, 292 ГПК України, Суд,-

У Х В А Л И В:
1. Зменшити суму судового збору, яка підлягає  сплаті за подання касаційної скарги   ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2025  та на рішення господарського суду м. Києві від 02.10.2019  у справі № 910/22855/17 до 53  355,74 грн.
2.  Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків в частині сплати судового збору в розмірі 49  329,74 грн протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений Судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                                        Могил С.К.