ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року 
м. Київ

cправа №  910/16557/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І.Д. - головуючої, суддів -  Бакуліної С.В., Губенко Н.М., 
за участю секретаря судового засідання - Гнідобор А. В.,
за участю представників учасників справи:
позивача -  Рудюк Ю.А. (в порядку самопредставництва),  Мануйленка О.В.      (в порядку самопредставництва),  
відповідача-1 - Буркової О.М. (адвокат),
відповідача-2 -  Дзиговської С.М. (адвокат),
третьої особи-1 - не з`явився, 
третьої особи-2 -  не з`явився,  
третьої особи-3 - не з`явився,   

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" та Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" 
на рішення Господарського суду міста Києва 
(суддя Карабань Я. А.)
від 03.09.2024 
та постанову Північного апеляційного господарського суду
(головуючий - Коробенко Г. П., судді: Тищенко А. І.,     Кравчук Г. А.)
від 04.03.2025
у справі за позовом Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго"
до: 1) Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго",
2) Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі",
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів:
1) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,
2) Державне підприємство "Одеський нафтопереробний завод",
3) Фонд державного майна України
про визнання дій неправомірними та відновлення становища, яке існувало до порушення прав
Короткий зміст позовних вимог 
1. Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (далі - ДПЗД "Укрінтеренерго", Підприємство, позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПАТ "НЕК "Укренерго", Товариство, відповідач - 1), Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" (далі - АТ "ДТЕК Одеські електромережі", ДТЕК, відповідач - 2), в якому просив суд:   
- визнати неправомірними та незаконними дії ДТЕК як адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку та постачальника послуг комерційного обліку та рішення ПАТ "НЕК "Укренерго" як адміністратора комерційного обліку та адміністратора розрахунків, що викладено, зокрема, в додатку до листа ПАТ "НЕК "Укренерго" від 27.05.2021 № 01/21700, в "Узгодженні обсягів комерційного обліку ДПЗД "Укрінтеренерго" з урахуванням прийнятих рішень ПАТ "НЕК "Укренерго"  за результатами розгляду суперечок щодо комерційного обліку, станом на 04.08.2021" щодо покладення обсягів електричної енергії, спожитих споживачем Державним підприємством "Одеський нафтопереробний завод", по всім точкам комерційного обліку (ЕІС-кодам: 62Z1196153363484 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1; 62Z3553166795555 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1) за періоди 01.07.2019- 31.07.2019, 01.08.2019- 31.08.2019, 01.09.2019- 30.09.2019, 01.10.2019- 31.10.2019, 01.11.2019- 30.11.2019, 01.12.2019- 31.12.2019, 01.01.2020- 27.01.2020 включно на балансуючу групу Підприємства, як сторони, відповідальної за баланс;  
- відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів ДП "Укрінтеренерго" - зобов`язати ПАТ "НЕК "Укренерго" як адміністратора комерційного обліку та адміністратора розрахунків вчинити дії, шляхом зміни сертифікованих даних комерційного обліку в системі управління ринком (платформа MMS), а саме скасувати дані комерційного обліку щодо обсягів електричної енергії, покладених на балансуючу групу електропостачальника ДПЗД "Укрінтеренерго", як постачальника "останньої надії" та сторони, відповідальної за баланс, що спожиті за точками комерційного обліку /площадками вимірювання (ЕІС-кодами: 62Z1196153363484 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1; 62Z3553166795555 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1) Державного підприємства "Одеський нафтопереробний завод" (код ЄДРПОУ 41864238) за період 01.07.2019- 31.07.2019, 01.08.2019- 31.08.2019, 01.09.2019- 30.09.2019, 01.10.2019- 31.10.2019, 01.11.2019- 30.11.2019, 01.12.2019- 31.12.2019, 01.01.2020- 27.01.2020 в обсягах за липень 2019 року - 49 233 кВт*год, за серпень 2019 року - 53 104 кВт*год, за вересень 2019 року - 51 852 кВт*год, за жовтень 2019 року - 48    837 кВт*год, за листопад 2019 року - 57258 кВт*год, за грудень 2019 року - 36 274 кВт*год, за січень 2020 року - 38 356 кВт*год, провести нове формування сертифікованих даних комерційного обліку та покласти обсяги електричної енергії, використані споживачем Державне підприємство "Одеський нафтопереробний завод" (код ЄДРПОУ 41864238) після дат, зазначених постачальником у вимогах про відключення споживача за період липень 2019 року - 49 233 кВт*год, за серпень 2019 року - 53 104 кВт*год, за вересень 2019 року - 51 852 кВт*год, за жовтень 2019 року - 48 837 кВт*год, за листопад 2019 - 57258 кВт*год, за грудень 2019 року - 36 274 кВт*год, за січень 2020 року - 38 356 кВт*год на втрати АТ "ДТЕК Одеські електромережі", передати зазначені нові сертифіковані дані комерційного обліку Адміністратору розрахунків та учасникам ринку для здійснення перерахунку платежів.
2. Позов, з посиланням на статті 53, 62, 64 Закону України "Про ринок електричної енергії", обґрунтовано тим, що протягом значного періоду часу відповідачі порушують права позивача на достовірні дані комерційного обліку, здійснюючи безпідставні та протиправні записи в системі управління ринком електричної енергії щодо купівлі-продажу зазначеної електричної енергії для споживача - Державного підприємства "Одеський нафтопереробний завод", незважаючи на факт зупинення постачальником "останньої надії" купівлі-продажу електричної енергії для зазначеного споживача.
3. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2024, зокрема, залучено до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: 1) Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - третя особа-1, НКРЕКП), 2) Державне підприємство "Одеський нафтопереробний завод" (далі - третя особа-2, ДП "Одеський нафтопереробний завод", ДП "ОНПЗ").
Фактичні обставини справи, встановлені судами
4. ПАТ "НЕК "Укренерго" є правонаступником Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (з 29.07.2019) згідно з  даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 
5. Постановою НКРЕКП від 17.12.2021 № 2624 ПАТ "НЕК "Укренерго" (далі - оператор системи передачі (ОСП), адміністратор комерційного обліку (АКО)) видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії.
6. Постановою НКРЕКП від 06.11.2018 № 1345 Акціонерному товариству "Одесаобленерго", правонаступником якого згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є АТ "ДТЕК Одеські електромережі" (далі - оператор системи розподілу (ОСР), адміністратор комерційного обліку на роздрібному ринку) видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Одеської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності АТ "Одесаобленерго", та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно з законодавством).
7. Відповідач-2 надає відповідачу-1 (оператор системи передачі, адміністратор комерційного обліку та адміністратор розрахунків (далі - АР) на ринку електричної енергії послуги комерційного обліку спожитої електричної енергії, тобто виступає постачальком послуг комерційного обліку (далі - ППКО).
8. У 2019 році ПАТ "НЕК "Укренерго" здійснив перехід до експлуатації програмного інформаційного комплексу Market Management System (система управління ринком, надалі - платформа MMS), що передбачено Правилами ринку, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 307, глава 1.11. розділу 1 Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).
9. Платформа MMS розміщена на сайті ПАТ "НЕК "Укренерго" за посиланням: https://mms.ua.energy/sign-in, на якій оператори системи розподілу, як адміністратори комерційного обліку на відповідній території, здійснюють завантаження (надання) інформації про обсяги спожитої електричної енергії споживачами всіх електропостачальників.
10. Сукупний обсяг спожитої споживачами постачальника "останньої надії" електричної енергії за розрахунковий період (календарний місяць) є обсягом придбаної ДПЗД "Укрінтеренерго" у ПАТ "НЕК "Укренерго" електричної енергії та є обсягом отриманих ДПЗД "Укрінтеренерго" у ПАТ "НЕК "Укренерго" послуг з передачі електричної енергії.
11. Таким чином, між ПАТ "НЕК "Укренерго" та AT "ДТЕК Одеські електромережі" виникають відносини щодо реєстрації ОСР, як ППКО, та зобов`язання з надання останнім інформації з даними комерційного обліку спожитої/виробленої/переданої електричної енергії в систему управління ринком (платформа MMS) для використання ПАТ "НЕК "Укренерго", як АКО та як АР, для подальших розрахунків з ДПЗД "Укрінтеренерго" в межах укладених між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ДПЗД "Укрінтеренерго" двосторонніх договорів.
12. ДПЗД "Укрінтеренерго", як постачальник "останньої надії", постачає електричну енергію споживачам за договором про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії". Електричну енергію, яка постачається споживачам, постачальник "останньої надії" купує на ринку небалансів електричної енергії, оператором якого є оператор системи передачі ПАТ "НЕК "Укренерго".
13. 03.05.2019 між ПАТ "НЕК "Укренерго" (оператором системи передачі) та ДПЗД "Укрінтеренерго" (електропостачальник) укладено договір про врегулювання небалансів електричної енергії (ідентифікатор договору 0044-01022), відповідно до якого позивач врегульовує небаланси електричної енергії з відповідачем-1 у порядку, визначеному Законом України "Про ринок електричної енергії" та Правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення сторони відповідальної за баланс (позивач) правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку (пункти 1.4., 1.5. договору). 
14. Крім того, на виконання вимог частини першої статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" між ДПЗД "Укрінтеренерго" як постачальником "останньої надії" та ПАТ "НЕК "Укренерго" як оператором системи передачі укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії від 01.01.2019 № 0044-02022, згідно з яким ДПЗД "Укрінтеренерго" отримує від ПАТ "НЕК "Укренерго" на оплатній основі послуги з передачі електричної енергії, яку постачальник "останньої надії" постачає своїм споживачам.
15. Отже, фінансові зобов`язання та відповідальність ДПЗД "Укрінтеренерго" перед ПАТ "НЕК "Укренерго" по договорах про врегулювання небалансів електричної енергії та по договору про надання послуг з передачі електричної енергії формуються на підставі даних комерційного обліку, наданих операторами системи розподілу як адміністраторами комерційного обліку на роздрібному ринку та як ППКО, за допомогою Платформи MMS.
16. Як зазначає позивач, з липня 2019 року по січень 2020 року включно на платформі MMS в зоні обліку оператора системи розподілу AT "ДТЕК Одеські електромережі" (як адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку та ППКО) та в обліку ПАТ "НЕК "Укренерго" (як адміністратора комерційного обліку та адміністратора розрахунків) здійснювалися неправомірні дії щодо запису обсягів спожитої ДП "Одеський нафтопереробний завод" на сторону відповідальну за баланс ДПЗД "Укрінтеренерго" як постачальника "останньої надії".
17. Загальний обсяг безпідставно записаної відповідачем-2 на постачальника "останньої надії" (позивача) електричної енергії за вказаний період по точкам комерційного обліку електричної енергії споживача Державне підприємство "Одеський нафтопереробний завод" (ЕІС-кодам: 62Z1196153363484 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1; 62Z3553166795555 - м. Одеса, вул. Шкодова гора, 1/1) становить 334 914 кВт*год.
18. Позивач вказує, що розбіжність склалася у зв`язку з безпідставним покладанням оператором системи розподілу (відповідачем-2) та АКО/АР (відповідачем-1) обсягів електричної енергії по споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод" на позивача як постачальника "останньої надії", у зв`язку із наступним:  18.01.2019 AT "Одесаобленерго" (правонаступником якого є відповідач-2) листом № 101/19/03-83, здійснюючи функції з адміністрування процедури зміни електропостачальника (пункт 11 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, в редакції що діяла в 2019 році), повідомив позивача про переведення (зміну електропостачальника) на постачання електричної енергії, як споживачів, серед яких зазначено споживача ДП "Одеський нафтопереробний завод". 01.03.2019 позивачем на адресу оператора системи розподілу направлено вимогу постачальника на відключення № 44/11-2208/ПОН, в якій позивач просив повністю припинити з 26.03.2019 розподіл та електропостачання по усім точкам приєднання ДП "Одеський нафтопереробний завод" 07.03.2019 позивач на адресу АТ "Одесаобленерго" направив повідомлення електропостачання № 44/09-2312, в якому зазначив, що 31.03.2019 буде завершено постачання електричної енергії споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод".  У свою чергу, ДП "Одеський нафтопереробний завод" листом від 07.03.2019 № 62 повідомив позивача        про зміну електропостачальника з 00:00 годин 01.04.2019 шляхом укладання відповідного договору з ТОВ "Енерготрейд Груп". 20.03.2019 ДП "Одеський нафтопереробний завод" звернулося до позивача з листом № 72, в якому зазначило, що у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем        немає можливості погасити заборгованість за фактично спожиту в січні-лютому 2019 року електричну енергію у розмірі 467 666,44 грн та просив розглянути можливість реструктуризації заборгованості і узгодити графік погашення заборгованості, запевнило, що буде вживати всі можливі заходи за для погашення наявної заборгованості. 
19. Однак, як зазначає позивач, зазначений борг сплачено не було. 
20. 21.03.2019 AT "Одесаобленерго" направило позивачу лист № 101/28/03-1216 як відповідь на повідомлення позивача від 07.03.2019 № 44/09-2312, в якому зазначено про те, що припинення електроживлення споживача ДП "Одеський нафтопереробний завод" буде проведено у вказаний в повідомлені термін, а саме 01.04.2019.
21. Листом від 27.03.2019 №101/28/03-1374 AT "Одесаобленерго" повідомило, що здійснило обмеження розподілу електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод"  до рівня, визначеного актом екологічної, аварійної та технологічної броні електропостачання споживача з 26.03.2019 з 8 години ранку. 
22. 09.04.2019 на адресу позивача надійшов лист від AT "Одесаобленерго" від 02.04.2019 № 101/28/03-1436, в якому AT "Одесаобленерго" повідомило про те, що 01.03.2019 на адресу AT "Одесаобленерго" надійшла вимога постачальника № 44/11-2208/ПОН щодо припинення розподілу електричної енергії з 26.03.2019 споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод", у зв`язку з наявною заборгованістю споживача перед постачальником. На виконання цієї вимоги AT "Одесаобленерго" 26.03.2019 о 8 годині ранку було здійснено обмеження розподілу електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" до рівня, визначеного актом екологічної, аварійної та технологічної броні електропостачання споживача. 
23. АT "Одесаобленерго" направлено на адресу позивача лист від 20.06.2019 № 101/19/03-3062, в якому зазначено про те, що ДП "Одеський нафтопереробний завод" повідомило про розірвання договору постачання електричної енергії з електропостачальником з 01.07.2019 та зазначило, що в разі необрання останнім нового електропостачальника, з 01.07.2019 постачання електричної енергії йому буде здійснюватися ДПЗД "Укрінтеренерго" (позивачем) як постачальником "останньої надії". 
24. 27.06.2019 від AT "Одесаобленерго" надійшла відповідь на лист позивача від 20.06.2019 № 44/09-3611/ПОН щодо очікуваних обсягів споживання електричної енергії споживачів постачання електричної енергії яким має здійснювати постачальник "останньої надії", серед яких був заначений ДП "Одеський нафтопереробний завод". Також ОСР повідомив, що інформацію про фактичні показники розрахункових приладів обліку електричної енергії станом на 01.07.2019 буде надано додатково.
25. 01.07.2019 позивачем на адресу ОСР - AT "Одесаобленерго", ДП НЕК "Укренерго", ДП "ОНПЗ" та НКРЕКП направлено повідомлення про відмову в постачанні електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" постачальником "останньої надії" № 44/09-3806, оскільки ДП "Одеський нафтопереробний завод" має заборгованість за спожиту електричну енергію за період з 01.01.2019 по 31.03.2019 у розмірі 691 604,61 грн. У зв`язку з чим, постачальник "останньої надії" відмовляє у встановленні господарських відносин та утримується від постачання електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" до повного погашення заборгованості. 
26. Однак, як зазначає позивач, AT "Одесаобленерго", як ОСР, не припинило постачання електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" з 01.07.2019, 09.07.2019 позивач повторно направив на адресу ДП "ОНПЗ", Головному управлінню ДСНС України в Одеській області та Одеській обласній райдержадміністрації попередження про припинення постачання електричної енергії від 09.07.2019 № 44/11-000462, в якому зазначив, що в разі несплати заборгованості в розмірі 691 604,61 грн постачання електричної енергії на об`єкти буде припинено з 24.07.2019 між 9:00 та 17:00 год.
27. 09.07.2019 позивач на адресу AT "Одесаобленерго" повторно направив вимогу про припинення постачання електричної енергії на обмеження (відключення) об`єкта (точки комерційного обліку) споживача № 44/11-3933, в якій просив повністю припинити з 24.07.2019 розподіл електричної енергії по всім точкам приєднання споживача ДП "Одеський нафтопереробний завод".  
28. 15.07.2019 ДП "Одеський нафтопереробний завод" на адресу позивача направило лист від 10.07.2019 № 138 щодо укладення договору про реструктуризацію заборгованості, в якому ДП "Одеський нафтопереробний завод" зазначив, що незважаючи на існуючу заборгованість за постачання електричної енергії за період з 01.01.2019 по 31.03.2019, яку він не мав змоги оплатити у зв`язку з несвоєчасним фінансуванням, він категорично заперечує проти відмови постачальником "останньої надії" в постачанні електричної енергії.
29. AT "Одесаобленерго" листом від 12.07.2019 за № 101/29/03-3567 повідомило позивача про те, що на виконання вимоги постачальника "останньої надії" від 09.07.2019 за № 44/11-3933 відносно припинення постачання електричної енергії з 24.07.2019 ОСР вказав, що ДП "Одеський нафтопереробний завод" у вересні 2018 року було укладено "Акт аварійної та технологічної броні електропостачання споживача", тому 11.07.2019 на адресу ДП "Одеський нафтопереробний завод" було направлено попередження ОСР про припинення електроживлення з 24.07.2019, у зв`язку з відсутністю особистого вручення даного попередження, було направлено рекомендованим листом.  
30. 15.07.2019 AT "Одесаобленерго" на адресу позивача направлено лист за №101/19/03-3570 щодо відсутності підстав для зупинки (анулювання) процедури заміни постачальниака ДП "Одеський нафтопереробний завод".  
31. 06.08.2019 на адресу позивача надійшов лист від AT "Одесаобленерго"        № 01/29/03-3897 щодо вимог постачальника, в якому ОСР зазначив, що 24.07.2019 представників AT "Одесаобленерго", на виконання вимоги від 09.07.2019 за № 44/11-3933 щодо припинення постачання електричної енергії споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод", не було допущено до електроустановок ДП "Одеський нафтопереробний завод", про що було складено акт недопуску № 0007833 від 24.07.2019. 
32. 02.08.2019 AT "Одесаобленерго" направило   позивачу лист № 101/19/03-3996, в якому надало звіт про фактичне споживання електричної енергії споживачами ПОН у липні 2019 року, серед споживачів зазначено також ДП "Одеський нафтопереробний завод".
33. 07.08.2019 позивач направив на адресу AT "Одесаобленерго", ДП НЕК "Укренерго" та НКРЕКП лист № 44/09-4345/ПОН, в якому зазначив, що за обставин наявності реалізованої позивачем вимоги та враховуючи роз`яснення НКРЕКП, оператор системи розподілу AT "Одесаобленерго" не мав права здійснювати заміну постачальника "останньої надії" на іншого електропостачальника та в подальшому вдруге перевести з 01.07.2019 ДП "Одеський нафтопереробний завод" до категорії споживачів, постачання електричної енергії яким має здійснювати постачальник "останньої надії". 
34. 09.08.2019 AT "Одесаобленерго" направило позивачу лист № 101/19/03-4139 (відповідь на лист від 07.08.2019 № 44/10-4342) щодо прийняття звіту ОСР за липень 2019 року, в якому зазначило, що ОСР надав позивачу відповідь щодо відсутності підстав для зупинення зміни постачальника ДП "Одеський нафтопереробний завод" та просив прийняти надані звіти щодо фактичного відпуску електричної енергії за липень 2019 року.
35. 19.08.2019 позивачем на адресу AT "Одесаобленерго" та ПАТ "НЕК "Укренерго" направлено лист № 44/10-4397 щодо звіту за липень 2019 року, в якому повідомлено, що станом на 15.08.2019 заборгованість ДП "Одеський нафтопереробний завод" за договором про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" в розмірі 691 604,61 грн не погашена. У зв`язку з чим позивач не приймає звіт AT "Одесаобленерго" за липень 2019 року. 
36. 10.09.2019 позивач листом № 44/Ю-4550/ПОН направив відповідь AT "Одесаобленерго" щодо звіту за серпень 2019 року, в якому повідомив, що позивач відмовляє у встановленні господарських відносин та утримується від постачання електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" до погашення заборгованості за попередні періоди в розмірі 691 604,61 грн, у зв`язку з чим наполягає на наданні виправленого звіту AT "Одесаобленерго" за серпень 2019 року. 
37. 02.10.2019 AT "Одесаобленерго" на адресу позивача направило повідомлення за №101/19/03-5041, яким зазначило про те, що починаючи з 02.10.2019 постачання електричної енергії споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод"  має здійснювати постачальник "останньої надії" (позивач).
38. 09.10.2019 позивач на адресу ДП "Одеський нафтопереробний завод" направив попередження про припинення постачання електричної енергії           № 44/11-000513, в якому зазначив, що в разі не сплати заборгованості в розмірі 691 604,61 грн постачання електричної енергії на об`єкти буде припинено з 28.10.2019 між 9:00 та 17:00 годин.
39. 09.10.2019 позивачем на адресу    "Одесаобленерго" направлено вимогу        № 44/11-4702/ПОН, в якій постачальник "останньої надії" просить повністю припинити постачання електричної енергії по всі точкам приєднання згідно з вимогами чинного законодавства з 28.10.2019.
40. 21.10.2019 позивачем направлено на адресу AT "Одесаобленерго" вимогу на відключення споживача № 44/11-4765/ПОН, якою просить ОСР - AT "Одесаобленерго" повністю припинити розподіл електричної енергії по всім точкам приєднання з 05.11.2019.
41. 22.10.2019 AT "Одесаобленерго" на адресу позивача направило лист            № 101/47/03-5441 щодо припинення постачання електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" з 28.10.2019. В листі зазначено, що ДП "Одеський нафтопереробний завод" у вересні 2018 року було укладено "Акт екологічної, аварійної та технологічної броні електропостачання споживача". Також вказано, що 21.10.2019 за № 101/47/03-5386 на адресу ДП "Одеський нафтопереробний завод" було направлено попередження про обмеження електроживлення на 28.10.2019. У зв`язку з відсутністю можливості особистого вручення попередження, AT "Одесаобленерго" направило попередження рекомендованим листом. 
42. 24.10.2019 позивач на адреси AT "Одесаобленерго", НКРЕКП, ПАТ "НЕК Укренерго", Фонду державного майна України та ДП "Одеський нафтопереробний завод" направив  лист № 44/09-4830/ПОН, в якому було зазначено, що: "ДПЗД "Укрінтеренерго", як постачальник "останньої надії", здійснював постачання електричної енергії ДП "ОНПЗ" протягом 90 днів з 01.01.2019 по 31.03.2019. Через невиконання ДП "ОНПЗ" умов договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" в частині оплати спожитої електричної енергії ДПЗД "Укрінтеренерго" 01 березня 2019 року було надано AT "Одесаобленерго" вимогу на повне обмеження (відключення) з 26.03.2019 об`єкта ДП "ОНПЗ".  
43. 29.10.2019 AT "Одесаобленерго" на адресу позивача направило лист №101/47/03-5598 щодо вимоги постачальника, в якому зазначено, що 28.10.2019 представниками AT "Одесаобленерго" не було надано доступ до електроустановок ДП "Одеський нафтопереробний завод" для виконання робіт щодо проведення відключення споживача, про що було складено акт про недопуск № 0001915 від 28.10.2019. 
44. 06.11.2019 НКРЕКП надало роз`яснення стосовно ситуації не відключення ДП "Одеський нафтопереробний завод", в якому зазначило наступне:  
- згідно з положеннями частини 20 статті 64 та частини третьої статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальник "останньої надії" має право припинити постачання електричної енергії до закінчення визначеного Законом строку у разі невиконання споживачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" щодо повної та своєчасної оплати споживачем вартості електричної енергії, а оператор системи розподілу зобов`язаний припиняти електроживлення споживача за зверненням електропостачальника. 
- дії AT "Одесаобленерго" щодо невиконання вимоги ДПЗД "Укрінтеренерго" про відключення ДП "Одеський нафтопереробний завод" є неправомірними. Згідно з пунктом 6.5 Типового договору обсяги, спожиті ДП "Одеський нафтопереробний завод" після дати відключення, вказаної ДПЗД "Укрінтеренерго" у зверненнях про відключення від 01.03.2019 № 44/11-2208ПОН, від 09.07.2019 № 44/11-3933 та від 09.10.2019 № 44/11-4702 будуть відповідно до пункту 6.5 Типового договору покладатися на витрати AT "Одесаобленерго". 
У роз`ясненні НКРЕКП зазначила, що AT "Одесаобленерго" в п`ятиденний термін від дати отримання цього листа, враховуючи зобов`язання виконувати функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, в тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії в межах території ліцензованої діяльності, як передбачено пунктом 10 постанови НКРЕКП вії 14.03.2019 № 312, зобов`язане забезпечити відображення і врахування в складі електричної енергії, яка закуповується ОСР для компенсації втрат в системі розподілу, обсягів електричної енергії, спожитої ДП "Одеський нафтопереробний завод" протягом періодів: відключення ДП "Одеський нафтопереробний завод" (листами від 01.03.2019 № 44/11- 2208ПОН, від 09.07.2019 № 44/11-3933 та від 09.10.2019 № 44/11-4702) до дат віднесення точок комерційного обліку ДП "Одеський нафтопереробний завод"  згідно з записами в реєстрі точок комерційного обліку до іншого  електропостачальника (або по дату початку самостійної закупівлі електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" на ринку електричної енергії), про що письмово поінформувати НКРЕКП.
45. 04.12.2019 позивач направив до НКРЕКП та AT "Одесаобленерго" лист         № 44/12-5118/ПОН щодо коригування даних. У зазначеному листі позивач повідомив НКРЕКП про те, що станом на 04.12.2019 ПАТ "Одесаобленерго" не виконало зобов`язання по забезпеченню відображення і врахування в складі електричної енергії, яка закуповується ОСР для компенсації втрат в системі розподілу, обсягів електричної енергії, спожитої ДП "Одеський нафтопереробний завод" після дати, зазначеної у вимозі позивача у відповідності із роз`ясненням НКРЕКП від 06.11.2019 № 11795/20/7-19 . 
46. 03.01.2020 AT "Одесаобленерго" направило позивачу лист № 101/19/03-15, яким в черговий раз повідомило постачальника "останньої надії", що починаючи у період з 01.01.2020 по 31.03.2020 на постачання постачальником "останньої надії" буде здійснюватися ДП "Одеський нафтопереробний завод". 
47. 09.01.2020 позивач направив на адресу AT "Одесаобленерго" вимогу на відключення № 44/09-09/ПОН, в якій вимагав повністю припинити розподіл електричної енергії по всім точкам приєднання 27.01.2020 з 9:00 до 17:00 годин.
48. 28.01.2020 AT "Одесаобленерго" надало відповідь № 101/47/03-340 на вимогу постачальника "останньої надії" від 09.01.2020 № 44/09-9/ПОН, в якій зазначило, що 27.01.2020 о 08:00 годин оператором системи розподілу було здійснено обмеження розподілу електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод"  до рівня броні, визначеного актом екологічної, аварійної та технологічної електроживлення споживача. 
49. Позивач стверджує, що ним був виконаний обов`язок з постачання електричної енергії тривалістю 90 днів, як це визначено частиною дев`ятою статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії", а споживач (ДП "Одеський нафтопереробний завод") використав своє право на отримання електричної енергії від постачальника "останньої надії" протягом строку, що не може перевищувати 90 днів. 
50. Проте, оператор системи розподілу (ОСР) усупереч норм чинного законодавства продовжував включати споживача (ДП "Одеський нафтопереробний завод") до щомісячних "Звітів щодо фактичного (звітного) корисного відпуску електричної енергії за точками комерційного обліку (площадками вимірювання) споживачів постачальника "останньої надії" ДПЗД "Укрінтеренерго", а отже, обсяги спожитої електричної енергії по споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод", які зазначені в звітах за липень 2019 року - 49 233 кВт*год., за серпень 2019 року - 53 104 кВт*год., за вересень 2019 року - 51 852 кВт*год., за жовтень 2019 року  - 48 837 кВт*год., за листопад 2019 року - 57258 кВт*год., за грудень 2019 року - 36 274 кВт*год., січень 2020 року - 38 356 кВт*год. повинні покладатись на втрати ОСР - AT "ДТЕК "Одеські електромережі" та не можуть бути включені в обсяг наданих послуг з розподілу електричної енергії споживачам постачальника "останньої надії".
51. Як зазначає позивач, ПАТ "НЕК "Укренерго" відмовилося здійснити скасування записаних на платформі MMS обсягів по споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод", про що повідомило у відповідь на звернення ДПЗД "Укрінтеренерго" листом від 27.05.2021 №01/21700 та надіслало реєстр суперечок.
52. Вказані обставини стали підставою звернення позивача з даним позовом до суду.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
53. 03.09.2024 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення, яке залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2025, яким позов задовольнив.
54. Приймаючи оскаржувані рішення, суди попередніх інстанцій виходили з того, що дії адміністратора комерційного обліку та його рішення щодо звернень позивача та неправомірність здійснення запису в системі управління ринком обсягів електричної енергії спожитих ДП "Одеський нафтопереробний завод" з 01.07.2019- 31.07.2019, 01.08.2019- 31.08.2019, 01.09.2019- 30.09.2019, 01.10.2019- 31.10.2019, 01.11.2019-30.11.2019, 01.12.2019- 31.12.2019, 01.01.2020- 27.01.2020 на позивача, порушують права та економічні інтереси останнього, оскільки в результаті зазначених дій формуються грошові зобов`язання позивача перед відповідачем. 
Короткий зміст вимог касаційних скарг. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу. Підстава (підстави) відкриття касаційного провадження
55. АТ "ДТЕК Одеські електромережі" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою (з урахуванням заяви про усунення недоліків та уточненої редакції касаційної скарги), в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
56. Підставою касаційного оскарження судових рішень АТ "ДТЕК Одеські електромережі"  визначило пункт 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
57. На обґрунтування підстави касаційного оскарження зазначає, що суди попередніх інстанцій неповно з`ясували обставини, що мають значення для справи, дійшли висновків, які не відповідають обставинам справи, визнали встановленими обставини, які мають значення для справи, але не були доведені, у зв`язку з чим допустили порушення норм процесуального права та неправильно застосували норми матеріального права, зокрема, норми пунктів 6.2.3, 7.5, 7.8, 7.10- 7.11 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ); пунктів 11.5.8, 11.5.9, підпункту 2 пункту 11.5.12 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу у взаємозв`язку з пунктом 2 Порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2018 № 1209, і відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування зазначених норм права.
58. Також ПАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати й ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити     повністю.
59. Підставами касаційного оскарження судових рішень ПАТ "НЕК "Укренерго" визначило випадки, передбачені пунктами 2 та 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
60. ПАТ "НЕК "Укренерго"  не погоджується з оскаржуваними судовими рішеннями та вважає, що суди попередніх інстанцій неповно з`ясували обставини, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, порушили норми процесуального права та неправильно застосували норми матеріального права, зокрема: пункти 6.2.3, 7.5, 7.8., 7.10- 7.11 ПРРЕЕ; пункти 11.5.12, 11.5.8- 11.5.9, 11.5.12 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу; пункт 2 Порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2018 № 1209; частини четвертої статті 267 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) щодо застосування строків позовної давності; статей 5, 20 ГПК України щодо неналежного та неефективного обраного позивачем способу захисту.
61. Зазначає, що суди неправильно врахували висновки щодо застосування норм права, викладені в постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі       № 910/14138/22 (пункти 21, 83- 84, 91- 92, 95 цієї постанови) та вважає, що від таких висновків слід відступити й викладає обґрунтування необхідності такого відступлення (пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України). Скаржник вважає, що заявлені вимоги позивача не передбачені жодними умовами договорів з позивачем, позивач намагається на свій розсуд (через систему правосуддя) здійснити втручання в систему управління ринком (здійснити нове формування сертифікованих даних), замість належного формування своїх вимог, які повинні бути чітко підтверджені правовими актами - договорами або посиланням на конкретні вимоги кодексів, порядків, а тому вимоги позивача не передбачені ніякими нормативними актами, взагалі позивач трактує лише загальні норми законодавства щодо здійснення конкретних дій відповідачами, за вимогами позивача, не передбачено, і відсутні висновки Верховного Суду щодо застосування зазначених норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України).
Позиція інших учасників справи
62. У відзивах на касаційні скарги ДПЗД "Укрінтеренерго" просить залишити їх без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін, наполягаючи на дотриманні судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права.  
Позивач зазначає, що обраний ним спосіб захисту є належним та ефективним, що відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22, при цьому скаржниками не наведено вагомих та достатніх аргументів для відступу від правової позиції, викладеної у вказаній постанові.
Позивач вказує про відсутність підстав для застосування до спірних правовідносин сторін положень Порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам, оскільки ДП "Одеський нафтопереробний завод" не мав статусу захищеного споживача у спірний період. 
Крім того, позивач вважає, що положення пункту 7.11 ПРРЕЕ також не підлягають застосуванню у даному випадку, оскільки регулюють правовідносини, що виникають між споживачем та електропостачальником, в той час як спірні правовідносини виникли між електропостачальником та оператором системи розподілу. 
63. Від відповідача - 1 надійшов відзив на касаційну скаргу відповідача - 2, в якому просить Суд задовольнити в повному обсязі касаційну скаргу відповідача - 2, скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Мотиви, якими керується Верховний Суд, та застосоване законодавство
64. Імперативними приписами частини другої статті 300 ГПК України чітко встановлено межі перегляду справи судом касаційної інстанції, а саме: суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
65. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
66. Як встановлено судами попередніх інстанцій та вбачається з матеріалів справи, спір у справі, що переглядається, виник внаслідок того, що ПАТ "НЕК "Укренерго" порушує права позивача на достовірні дані комерційного обліку, здійснюючи безпідставні та протиправні записи в системі управління ринком електричної енергії щодо постачання (купівлі-продажу) зазначеної електричної енергії ДПЗД "Укрінтеренерго" для споживача ДП "Одеський нафтопереробний завод", незважаючи на факт розпочатої позивачем процедури відключення споживача (ДП "Одеський нафтопереробний завод") від електропостачання у зв`язку з наявною простроченою заборгованістю вказаного споживача за договором про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", а також невиконання оператором системи вимоги електропостачальника "останньої надії" про припинення електропостачання зазначеному споживачу.   
67. Враховуючи наведене, позивач вважає, що наслідком прийнятого ПАТ "НЕК "Укренерго" неправомірного рішення щодо покладення на ДПЗД "Укрінтеренерго" обсягів електричної енергії, що спожита споживачем ДП "Одеський нафтопереробний завод", є нарахування та формування в системі управління ринком грошових зобов`язань ДПЗД "Укрінтеренерго" перед ПАТ "НЕК "Укренерго" з оплати небалансів електричної енергії та послуг з передачі електричної енергії, що і є причиною виникнення спору.   
68. Аргументуючи підстави касаційного оскарження, передбачені у пункті 3 частини другої статті 287 ГПК України, скаржники зазначають про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування пунктів 6.2.3, 7.5, 7.8, 7.10- 7.11 ПРРЕЕ; пунктів 11.5.8, 11.5.9, підпункту 2 пункту 11.5.12 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу у взаємозв`язку з пунктом 2 Порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2018 № 1209. 
69. Так, згідно з пунктом 66 частини першої статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальник "останньої надії" це - визначений відповідно до цього Закону електропостачальник, який за обставин, встановлених цим Законом, не має права відмовити споживачу в укладенні договору постачання електричної енергії на обмежений період часу.
За приписами частини першої статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальник "останньої надії" надає послуги з постачання електричної енергії споживачам у разі: 1) банкрутства, ліквідації попереднього електропостачальника; 2) завершення строку дії ліцензії, зупинення або анулювання ліцензії з постачання електричної енергії споживачам попереднього електропостачальника; 3) невиконання або неналежного виконання електропостачальником правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, що унеможливило постачання електричної енергії споживачам; 4) необрання споживачем електропостачальника, зокрема, після розірвання договору з попереднім електропостачальником; 5) в інших випадках, передбачених правилами роздрібного ринку.
За вимогами частин шостої-десятої статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальник "останньої надії" здійснює постачання електричної енергії у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, на умовах типового договору постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", що затверджується Регулятором, та є публічним договором приєднання. Постачальник "останньої надії" оприлюднює відповідний договір на своєму офіційному веб-сайті.
Електропостачальник, неспроможний постачати електричну енергію, має повідомити про дату припинення постачання електричної енергії постачальника "останньої надії", споживачів, Регулятора, оператора системи передачі та оператора системи розподілу.
Постачальник "останньої надії" здійснює постачання з моменту припинення постачання електричної енергії попереднім електропостачальником. Договір постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем вважається укладеним з початку фактичного постачання електричної енергії такому споживачу.
Постачальник "останньої надії" постачає електричну енергію споживачу протягом строку, що не може перевищувати 90 днів. Після завершення зазначеного строку постачальник "останньої надії" припиняє електропостачання споживачу.
Порядок заміни електропостачальника на постачальника "останньої надії" визначено розділом 6 ПРРЕЕ.
Зокрема, пунктом 6.2.3 ПРРЕЕ визначено, що початком постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" вважається дата припинення постачання електричної енергії споживачу попереднім електропостачальником. Договір постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем вважається укладеним з початку фактичного постачання електричної енергії такому споживачу.
Відповідно до частини восьмої статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії" договір постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем вважається укладеним з початку фактичного постачання електричної енергії такому споживачу.
70. Отже, аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що в разі настання обставин, визначених у частині першій         статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії", постачальник "останньої надії" надає послуги з постачання електричної енергії та відповідно до пункту 66 частини першої статті 1 цього Закону, не має права відмовити споживачу в укладенні договору постачання електричної енергії на обмежений період часу, а факт приєднання до публічного договору постачання електричної енергії від постачальника "останньої надії" відбувається по факту споживання електричної енергії без укладення договору з іншим електропостачальником.
Відповідний правовий висновок викладено також у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.09.2021 у справі №910/8958/20 та від 04.04.2023 у справі №    905/1791/21.
71. При цьому після спливу 90-деного терміну дія договору постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем припиняється в частині постачання електричної енергії і продовжується в частині здійснення розрахунків між сторонами до повного їх здійснення.
72. За приписами статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. 
У відповідності до пункту 11.5.1 Кодексу систем розподілу послуги з розподілу електричної енергії надаються користувачу безперервно, крім випадків, передбачених договором про надання послуг з розподілу електричної енергії та цим Кодексом.
Водночас згідно з пунктом 17 частини третьої статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператор системи розподілу зобов`язаний припиняти електроживлення споживача за зверненням електропостачальника у порядку, визначеному Кодексом системи розподілу.
Згідно з пунктом 11.5.2 Кодексу систем розподілу одним з випадків припинення розподілу електричної енергії є звернення електропостачальника про припинення електроживлення користувача (споживача електричної енергії) у випадках, визначених Правилами роздрібного ринку електричної енергії.
Підпунктом 2 пункту 5.4.1 глави 5.4 розділу V ПРРЕЕ передбачено, що постачальник "останньої надії" має право припинити постачання електричної енергії до закінчення визначеного Законом України "Про ринок електричної енергії" строку у разі невиконання споживачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" щодо повної та своєчасної оплати споживачем вартості електричної енергії, а також завершення трирічного терміну призначення постачальника "останньої надії" чи шестимісячного терміну тимчасового покладення Кабінетом Міністрів України обов`язків постачальника "останньої надії" на електропостачальника державної форми власності.
Припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником (пункт 7.5 ПРРЕЕ).
При цьому, відповідно до положень пункту 11.5.12 Кодексу систем розподілу, електропостачальник має право звернутися до оператора системи розподілу щодо припинення електропостачання споживача, а оператор системи зобов`язаний виконати вимогу електропостачальника, не має права вимагати від електропостачальника обґрунтування підстави (причин) припинення електроживлення, якщо вона відповідає випадкам передбаченим ПРРЕЕ. 
Згідно з пунктом 7.10 ПРРЕЕ у разі нездійснення оператором системи припинення електропостачання споживачу згідно з вимогою електропостачальника про відключення купівля-продаж електричної енергії за договором про постачання зупиняється, а обсяги електричної енергії, використані споживачем після дати, зазначеної у вимозі про відключення, покладаються адміністратором розрахунків на оператора системи як втрати.
73. Отже, з аналізу наведених норм законодавства вбачається, що споживач (боржник) постачальника "останньої надії", незважаючи на наявність звернення постачальника "останньої надії" про припинення електроживлення об`єкта споживача, надісланого споживачу та оператору системи в установленому порядку, має можливість фактично змінити електропостачальника за спливом встановленого Законом України "Про ринок електричної енергії" граничного 90-денного терміну перебування на постачанні постачальника "останньої надії". Після закінчення цього терміну, навіть за наявності повідомлення про відключення, будь-який споживач відповідно до вимог статті 64 вказаного Закону безакцептно припиняє договірні стосунки з постачальником "останньої надії". 
При цьому споживач-боржник постачальника "останньої надії" після припинення договірних взаємовідносин з ним має можливість укласти договір про постачання електричної енергії споживачу за власним вибором з іншим електропостачальником (на будь-який мінімальний термін) поза процедурою зміни електропостачальника, встановленою розділом ПРРЕЕ.  
Після того, як дія такого короткострокового договору припиниться - зазначений споживач-боржник постачальника "останньої надії" безакцептно поновлює договірні відносини з постачальником "останньої надії", приєднуючись згідно з положеннями статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії" повторно до договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" вже з наявним боргом за спожиту електричну енергію. 
У той же час положеннями пункту 3.1.6 ПРРЕЕ визначено, що однією з умов здійснення постачання електричної енергії споживачу є відсутність простроченої заборгованості за договорами про постачання електричної енергії або про надання послуг системи розподілу/передачі. Зазначена умова має бути беззастережно дотримана при повторному приєднанні споживача-боржника до договору з постачальником "останньої надії". Тобто, за таких умов попередження про припинення постачання, яке надане постачальником "останньої надії" в попередньому періоді, і яким розпочата процедура відключення споживача, є чинним, і продовжує свою дію з першого дня нового періоду постачання. Це ж стосується попередження про відключення, що надавалося споживачу оператором системи розподілу в рамках розпочатої постачальником процедури відключення.
При цьому, оператори системи зобов`язані невідкладно виконувати наявні на час повторного приєднання вимоги про припинення постачання споживачів-боржників, надані постачальником "останньої надії" в попередньому періоді - шляхом відключення такого споживача-боржника з першого дня відновлення його договірних стосунків постачальником "останньої надії". Всі спожиті після дати поновлення договірних відносин з постачальником "останньої надії"  споживачем-боржником обсяги електричної енергії у разі нездійснення відключення оператором системи на виконання попереджень про відключення, якими започаткована процедура відключення в попередньому періоді постачання, покладаються на втрати ОСР, як це передбачено пунктом 6.5 Типового договору електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії. 
У разі невиконання зазначених вище заходів з припинення обмеження постачання електричної енергії споживачам-боржникам постачальника "останньої надії", оператор системи відповідно до пункту 6.5 Типового договору електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії має віднести на власні втрати обсяги електричної енергії, спожиті, у тому числі, з дати повторного приєднання споживачем-боржником постачальника "останньої надії"  до договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії".
74. Отже, у разі невиконання оператором системи вимоги електропостачальника про припинення електропостачання споживачу, постачання (купівля-продаж) електроенергії з боку електропостачальника припиняється, а всі спожиті після дати поновлення договірних відносин з постачальником "останньої надії" споживачем-боржником обсяги електричної енергії у разі нездійснення відключення оператором системи на виконання попереджень про відключення, якими започаткована процедура відключення в попередньому періоді постачання,   покладаються на втрати ОСР, як це передбачено пунктом 6.5 Типового договору електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії, при цьому раніше надана вимога електропостачальника є чинною та при повторному переведенні на постачальника "останньої надії"  повинна бути виконана негайно оператором системи.
75. Як установлено судами попередніх інстанцій, позивачем як постачальником "останньої надії" в період з 01.01.2019 по 31.03.2019 здійснювалось постачання електричної енергії споживачу ДП "Одеський нафтопереробний завод". Однак третьою особою-2 спожиту електричну енергію за вказаний період сплачено не було та станом на день звернення до суду з позовом борг останнього складає 691 604,61 грн.   
76. Судами також установлено, що позивач неодноразово звертався до AT "Одесаобленерго", ДП "НЕК "Укренерго", ДП "Одеський нафтопереробний завод" та НКРЕКП з повідомленням про відмову в постачанні електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод" постачальником "останньої надії", оскільки споживач має заборгованість за спожиту електричну енергії за спірні періоди.  
Позивачем та АT "Одесаобленерго" на виконання пункту 7.5 ПРРЕЕ неодноразово направлялись споживачу попередження про припинення постачання електричної енергії, в яких зазначалось, що в разі несплати заборгованості в розмірі 691 604,61 грн постачання електричної енергії на об`єкти буде припинено. Крім того, АT "Одесаобленерго" повідомляло  ДП "Одеський нафтопереробний завод" про розірвання договору постачання електричної енергії з електропостачальником. 
Крім того, позивач звертався до AT "Одесаобленерго" з вимогою на відключення споживача, у якій просив оператора системи розподілу AT "Одесаобленерго" повністю припинити розподіл електричної енергії по всім точкам приєднання ДП "Одеський нафтопереробний завод".
Однак AT "Одесаобленерго", як оператор системи розподілу, не припинив постачання електричної енергії ДП "Одеський нафтопереробний завод". 
77. Таким чином, з урахуванням встановлених судами обставин справи, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що дії адміністратора комерційного обліку та його рішення щодо скарги позивача про безпідставність та неправомірність здійснення запису в системі управління ринком обсягів електричної енергії, спожитих споживачем ДП "Одеський нафтопереробний завод" з 01.07.2019- 31.07.2019, 01.08.2019- 31.08.2019, 01.09.2019- 30.09.2019, 01.10.2019- 31.10.2019, 01.11.2019- 30.11.2019, 01.12.2019- 31.12.2019, 01.01.2020- 27.01.2020 на позивача порушують права та економічні інтереси останнього, оскільки в результаті зазначених дій формуються грошові зобов`язання позивача перед відповідачем-1.
Така правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22.
78. При цьому колегія суддів відхиляє доводи скаржників (відповідачів) про те, що положення пункту 7.10 ПРРЕЕ, абзац другий якого був доповнений згідно з постановою НКРЕКП від 19.05.2021 № 805, не підлягають застосуванню, оскільки за доводами скаржників у спірний період пункт 7.10 ПРЕЕ не містив в собі абзацу щодо покладання обсягів електричної енергії, використаних споживачем після дати, зазначеної у вимозі про відключення, на оператора системи, як втрати у разі нездійснення оператором системи припинення електропостачання споживачу згідно з вимогою електропостачальника. 
З цього приводу колегія звертає увагу, що зазначені положення абзацу другого пункту 7.10 ПРРЕЕ дублюють положення пункту 6.5. Типового договору електропостачальника про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії (додаток 4 до ПРРЕЕ) та лише визначають суб`єкта, який має здійснити покладення обсягів електричної енергії з електропостачльника на оператора системи.
79. Таким суб`єктом, який має віднести обсяги на оператора системи, на виконання положень пункту 6.5. Типового договору електропостачальника про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії (додаток 4 до ПРРЕЕ), відповідно до абзацу другого пункту 7.10 ПРРЕЕ, є адміністратор розрахунків (відповідач - 1 ПАТ "НЕК "Укренерго").
В свою чергу, норми статті 52 Закону України "Про ринок електричної енергії" також чітко визначають, що такі обов`язки покладаються на адміністратора розрахунків.  
Щодо статусу захищеного споживача
80. У касаційній скарзі АТ "ДТЕК Одеські електромережі" наполягає на тому, що на момент настання строків, на які позивач вимагав повністю припинити розподіл електричної енергії  ДП "Одеський нафтопереробний завод" (26.03.2019, 24.07.2019, 28.10.2019), у останнього був статус "захищеного споживача", про що свідчить наявність у  ДП "Одеський нафтопереробний завод" акту екологічної та/або аварійної/ техногенної броні електропостачання споживачу, який було видано 21.09.2018. У зв`язку з цим фактичний обсяг електричної енергії, що постачається ДП "Одеський нафтопереробний завод", було обмежено ОСР до мінімально можливих рівнів. Разом з цим, підстави для повного відключення споживача від електропостачання у ОСР були відсутні. 
На переконання АТ "ДТЕК Одеські електромережі", статус "захищений споживач" тотожний з фактом наявності акту екологічної, аварійної та технологічної броні.
81. Так, Законом України "Про ринок електричної енергії" визначено статус захищеного споживача, відповідно до якого захищені споживачі - споживачі, до яких застосовується особливий режим відключення та/або обмеження електропостачання для запобігання виникненню надзвичайних ситуацій техногенного характеру. 
Відповідно до частини четвертої статті 60 Закону України "Про ринок електричної енергії" відключення захищених споживачів здійснюється з дотриманням вимог порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам, затвердженого Кабінетом Міністрів України. 
Згідно з пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2018             № 1209 "Про деякі питання постачання електричної енергії" передбачено, що споживачі, які мають затверджені акти екологічної та/або аварійної/технологічної броні та в дев`ятимісячний строк забезпечили виконання вимог Порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам (далі - Порядок), затвердженого цією постановою, протягом зазначеного строку за умови здійснення попередньої оплати перебувають в статусі захищених споживачів відповідно до умов зазначеного Порядку.
82. АТ "ДТЕК Одеські електромережі" наполягає на тому, що оскільки  вказана постанова набула чинності 01.02.2019, строк, протягом якого споживачі, які мають затверджені акти екологічної та/або аварійної/ технологічної броні, зокрема ДП "Одеський нафтопереробний завод", мали здійснити  визначені Порядком заходи спливав лише 01.11.2019, та до цього строку лише сам факт наявності у споживача акту екологічної та/або аварійної/ техногенної броні, який було видано до 01.01.2019, беззаперечно свідчить, що об`єкт споживача віднесено до об`єктів підвищеної небезпеки.
83. Колегія суддів не погоджується з такими доводами та зазначає, що сам факт наявності у споживача акту екологічної, аварійної та технологічної броні не є тотожним статусу "захищений споживач", як помилково вважає АТ "ДТЕК Одеські електромережі", оскільки положення Порядку передбачають набуття споживачем відповідного статусу лише у разі виконання певних умов, а саме:
- наявність затвердженого акту екологічної та/або аварійної/технологічної броні;
- звернення споживача до Міжвідомчої комісії з надання статусу захищеного споживача з метою отримання відповідного статусу та подання оригіналів визначених Порядком документів (листа-звернення щодо отримання статусу захищеного споживача; програми безпечного відключення електроспоживання; схеми електроспоживання струмоприймачів відповідно до проектних рішень; договір з комерційною пропозицією щодо забезпечення електропостачальником оплати вартості послуг з передачі та/або розподілу електричної енергії та передбачення попередньої оплати за електричну енергію у відповідному розрахунковому періоді; узгоджений з електропостачальником розрахунок вартості електричної енергії та послуг з розподілу та/або передачі електричної енергії відповідно до графіка здійснення обмеження/припинення електропостачання; довідки про відсутність заборгованості у споживача; договір про надання безвідкличної банківської гарантії тощо). 
При цьому автоматичного набуття споживачем статуту захищеного споживача лише за наявності акту екологічної та/або аварійної/технологічної броні вказаний Порядок не передбачає.  
84. Водночас судами установлено, що Кабінет Міністрів України не включав вказаного споживача в Перелік захищених споживачів, на офіційному веб-сайті Міненерговугілля інформація про включення споживача до Переліку захищених споживачів відсутня, споживач для реалізації положень пункту 8 Порядку не звертався до Міжвідомчої комісії. 
85. Натомість в матеріалах справи наявні пояснення Міністерства енергетики України від 29.04.2024 № 26/17-17.2-10166, з яких вбачається, що ДП "Одеський нафтопереробний завод" взагалі не зверталося до комісії про отримання статусу захищеного споживача та станом на 29.04.2024 такого статусу немає. 
86. З урахуванням наведеного суди дійшли обґрунтованого висновку, що споживач ДП "Одеський нафтопереробний завод" статусу захищеного споживача електричної енергії в період з 01.07.2019 по 27.01.2020 не мало, а тому ОСР повинен був відключити останнього від електропостачання.
87. Колегія суддів звертає увагу, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, крім встановлення відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, обов`язковому дослідженню підлягає також питання щодо необхідності застосування таких правових норм для вирішення спору з огляду на встановлені фактичні обставини справи. 
88. Зважаючи на те, що судами установлено, що споживач ДП "Одеський нафтопереробний завод" статусу захищеного споживача електричної енергії в період з 01.07.2019 по 27.01.2020 не мало, підстави для застосування до спірних правовідносин пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2018 № 1209 "Про деякі питання постачання електричної енергії" - відсутні, відповідно, підстави для формування Верховним Судом висновку щодо застосування  наведених скаржниками норм права у сукупності та взаємозв`язку із  пунктом 2 вказаної постанови  також відсутні.  
За таких обставин, суди попередніх інстанцій обґрунтовано відхилили твердження відповідача-2 стосовно відсутності правових підстав для повного припинення  електропостачання споживачу.
89. Тому наведена скаржником підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, не отримала підтвердження під час касаційного провадження.
Щодо способу захисту
90. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
91. Згідно із пунктами 1, 3 частини другої статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є: визнання права; припинення дії, яка порушує право.
92. За частиною другою статті 20 Господарського кодексу України права та законні інтереси суб`єктів господарювання захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення.
93. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі                    № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340, від 22.10.2019 у справі         № 923/876/16 та інші).
Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 16.02.2021 у справі №910/2861/18 (пункт 98).
94. Суть спірних правовідносин полягає в тому, що ДПЗД "Укрінтеренерго" як постачальник "останньої надії" надає послуги з постачання електричної енергії споживачам та у передбачених законодавством випадках має право припинити постачання електричної енергії з дотриманням відповідної процедури щодо попередження споживача про відключення. На AT "Одесаобленерго" як оператора системи розподілу в даному випадку покладено функцію з припинення електроживлення електроустановок споживача на підставі вимоги електропостачальника. В свою чергу, ПАТ "НЕК "Укренерго" як оператор системи передачі з функціями адміністратора комерційного обліку та адміністратора розрахунків веде дані комерційного обліку, та з урахуванням предмета заявлених позовних вимог, у разі невиконання оператором системи розподілу вимоги енергопостачальника про відключення споживача від електропостачання, повинен був покладати обсяги використаної споживачем електроенергії після дати, зазначеної у вимозі, на оператора системи як втрати, проте цього не зробив.
95. Отже, позовні вимоги у цій справі по суті є вимогою про визнання відсутнім права та, відповідно, відсутнім кореспондуючого цьому праву обов`язку, оскільки в результаті відповідних дій відповідача-2 (щодо здійснення запису в системі управління ринком спірних обсягів спожитої електричної енергії) у позивача формуються грошові зобов`язання перед відповідачем-1, що є належним способом захисту у разі, зокрема, якщо у спірних правовідносинах без звернення до суду з відповідним позовом кредитор може вжити (вживає) поза волею боржника заходи для реалізації спірного права, одержання виконання спірного обов`язку і ці заходи матимуть вплив на права боржника. 
Застосування наведеного способу захисту забезпечить перерахунок небалансів електричної енергії шляхом виключення відповідного обсягу балансів за певні періоди та дозволить запобігти пред`явленню відповідачем-1 необґрунтованих вимог до позивача.
Відтак відповідний спосіб захисту за наслідком його застосування у конкретних правовідносинах дозволить забезпечити формування правової визначеності щодо наявності дійсних обсягів електричної енергії у спірні періоди та гарантує ефективний захист (відновлення) порушених прав позивача, як постачальника "останньої надії".
96. Тому, з урахуванням зазначених обставин, обраний спосіб захисту є ефективним, оскільки спрямований на відвернення передбачуваної загрози порушення права. 
Відповідні висновки щодо належності та ефективності обраного позивачем способу захисту порушеного права викладені також у постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі №    910/14138/22.
Щодо пункту 2 частини другої статті 287 ГПК України
97. ПАТ "НЕК "Укренерго", з посиланням на пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України, вказав на необхідність відступити від висновку Верховного Суду щодо застосування норм права, викладеного у постанові від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22, щодо ефективності обраного ДПЗД "Укрінтеренерго" способу захисту порушеного права. 
98. У вирішенні порушених  ПАТ "НЕК "Укренерго" у касаційній скарзі питань Верховний Суд зазначає, що при касаційному оскарженні судових рішень з підстави, передбаченої пунктом 2 частини другої статті 287 ГПК України, окрім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із чіткою вказівкою на норму права (абзац, пункт, частина статті), а також зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та змістовного обґрунтування мотивів для такого відступлення.
99. У цьому аспекті Суд зауважує, що відступленням від висновку є повна відмова Верховного Суду від свого попереднього висновку на користь іншого або ж конкретизація попереднього висновку із застосуванням відповідних способів тлумачення юридичних норм (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16).
100. Крім того, Суд звертає увагу, що обґрунтованими підставами для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду є, зокрема: 1) зміна законодавства (існують випадки, за яких зміна законодавства не дозволяє суду однозначно дійти висновку, що зміна судової практики можлива без відступу від раніше сформованої правової позиції); 2) ухвалення рішення Конституційним Судом України; 3) нечіткість закону (невідповідності критерію "якість закону"), що призвело до різного тлумаченням судами (палатами, колегіями) норм права; 4) винесення рішення ЄСПЛ, висновки якого мають бути враховані національними судами; 5) зміни у праворозумінні, зумовлені: розширенням сфери застосування певного принципу права; зміною доктринальних підходів до вирішення складних питань у певних сферах суспільно-управлінських відносин; наявністю загрози національній безпеці; змінами у фінансових можливостях держави.
101. З метою забезпечення єдності та сталості судової практики для відступу від висловлених раніше правових позицій Верховного Суду суд повинен мати ґрунтовні підстави: попередні рішення мають бути помилковими, неефективними чи застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку в певній сфері суспільних відносин або їх правового регулювання (постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 та постанови Верховного Суду від 28.09.2021 у справі №910/8091/20, від 24.06.2021 у справі №914/2614/13).
102. Основним завданням Верховного Суду відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є забезпечення сталості та єдності судової практики. Тому для відступу від правової позиції, раніше сформованої Верховним Судом, необхідно встановити, що існує об`єктивна необхідність такого відступу саме у конкретній справі.
103. Проте, звертаючись з касаційною скаргою на підставі пункту 2 частини другої статті 287 ГПК України,  ПАТ "НЕК "Укренерго" вмотивовано не обґрунтувало необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22, не навело змістовного обґрунтування мотивів і причин такого відступлення, а також не навело вагомих та достатніх аргументів, які б свідчили про помилковість такого висновку. Касаційна скарга не містить фундаментальних обґрунтувань щодо підстави необхідності і причин для відступу від правової позиції, яка міститься у постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22.
При цьому слід зазначити, що така правова позиція є сталою і послідовною.
104. Так, Верховним Судом у постановах від 17.11.2023 у справі                           № 910/12832/21, від 02.10.2024 у справі № 910/3532/23, сформовано правові позиції, згідно з якими правові наслідки для учасників ринку, зокрема, електропостачальників щодо нарахування небалансів електричної енергії та послуг з її передачі, виникають лише на підставі дій адміністратора комерційного обліку (АКО) та адміністратора розрахунків (АР), яким на ринку електричної енергії є оператор системи передачі Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго". АКО формує сертифіковані дані комерційного обліку та передає їх АР та іншим учасникам ринку для використання при здійсненні комерційних розрахунків на ринку. 
105. Фактично доводи, викладені у касаційній скарзі, зводяться до власного суб`єктивного тлумачення скаржником норм права, якими врегульовано спірні правовідносини, та власних заперечень скаржником висновку Верховного Суду, викладеного у постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/14138/22. Слід зазначити, що за своїм змістом посилання скаржника на приписи пункту 2 частини другої статті 287 ГПК України є загальними, абстрактними, містять ознаки формального характеру та незгоду з висновками судів попередніх інстанцій, які були зазначені в оскаржуваних у даній справі судових рішеннях.
106. Отже, наведена  ПАТ "НЕК "Укренерго" підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 2 частини другої статті 287 ГПК України, не отримала підтвердження під час касаційного провадження, що виключає скасування оскаржуваного судового рішення з цієї підстави.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
107. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.
108. Відповідно до частини першої статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судові рішення, переглянуті в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалені з додержанням норм матеріального і процесуального права.
109. Верховний Суд, переглянувши постанову суду апеляційної інстанції та рішення суду першої інстанції в межах, наведених у касаційних скаргах доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, вважає, що оскаржувані судові рішення ухвалені із додержанням норм процесуального та матеріального права, тому підстав для їх зміни чи скасування немає.
Розподіл судових витрат
110. З огляду на те, що касаційні скарги задоволенню не підлягають, згідно зі статтею 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на скаржників.
Керуючись статтями 129, 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтями 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційні скарги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" та Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2025 у справі №    910/16557/23 - без змін. 
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуюча                                                                                  І. Кондратова

Судді                                                                                             С. Бакуліна
                                                                                                        
                                                                                                      Н. Губенко