ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року 
м. Київ

cправа №  908/1117/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Кролевець О.А., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,
учасника справи -  ОСОБА_1 
представників учасників справи:
Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборне-133" - не з`явився

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду Запорізької області від 03.10.2024 (суддя Давиденко І.В.)
та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2025 (колегія суддів: Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А., Іванов О.Г.)
у справі за позовом ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборне-133" (далі - ОСББ "Соборне-133")
про визнання частково недійсними рішення загальних зборів.
Суть спору
1.           ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .
2.          У 2016 році співвласники квартир та нежитлових приміщень у цьому будинку прийняли рішення про створення ОСББ "Соборне-133".
3.          У жовтні 2021 року відбулися загальні збори ОСББ "Соборне-133", на яких, зокрема, було вирішено встановити членський внесок на управління будинком на рівні 4,60 грн за 1 кв. м площі з загальної площі житлових та нежитлових приміщень. 
4.          За це рішення проголосували співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 7 506,64 кв. м (загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень, які входять до складу ОСББ - 9 919,0 кв. м).
5.          У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСББ "Соборне-133" про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ "Соборне-133", оформленого протоколом, в частині затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку (п.5 порядку денного).
6.          Суд першої інстанції у задоволенні позову відмовив. Суд апеляційної інстанції залишив це рішення без змін.
7.           ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на вказані рішення, просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.
8.          Перед Верховним Судом у цій справі постали такі питання:
-          чи є направлення повідомлення про проведення загальних зборів засобами поштового зв`язку належним способом повідомлення співвласника про проведення таких зборів;
-          якщо положення статуту ОСББ суперечать Закону "Про ОСББ" в частині кількості голосів, необхідних для прийняття рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, чим має керуватися суд: статутом чи нормами закону;
-          чи порушені права та інтереси позивача оскаржуваним рішенням загальних зборів; яким чином суд повинен враховувати баланс інтересів усіх співвласників. 
9.          Верховний Суд відмовив у задоволенні касаційної скарги, виходячи з таких мотивів.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
10.           ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягами з реєстру права власності від 16.04.2009.
11.          30.01.2016 були проведені установчі збори власників квартир та нежитлових приміщень по АДРЕСА_2 , за результатами яких прийнято рішення про створення ОСББ "Соборне-133", із місцезнаходженням за адресою: АДРЕСА_3 .
12.          17.02.2016 була проведена державна реєстрація ОСББ "Соборне-133", що вбачається з виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
13.          У статуті ОСББ "Соборне-133" передбачено, зокрема, таке:
-          метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим статутом; об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками; господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання (пункти 1, 2, 3 розд.ІІ);
-          завданнями та діяльності ОСББ є: забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території; сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (п.3 розд.ІІ);
-          органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання; вищим органом управління об`єднання є загальні збори; загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання; загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік (пункти 1, 2 розд.ІІІ);
-          загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників; правління (ініціативна група) не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів, вручає кожному співвласнику письмове повідомлення про проведення загальних зборів; у повідомленні про проведення загальних зборів зазначається місце і час проведення, проект порядку денного; час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів (п.5 розд.ІІІ);
-          кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку (п.7 розд.III);
-          рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування; рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників; рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш, як 51% від загальної кількості усіх співвласників (п.8 розд.III);
-          якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої п.8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводить письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах; письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів двома та більше визначеними членами правління у час, узгоджений з співвласником; якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими (п.9 розд.III);
-          під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування (п.10 розд.III).
14.          24.10.2021 відбулися загальні збори ОСББ "Соборне-133", оформлені протоколом №8, на яких розглядалися такі питання порядку денного:
1)          обрання голови і секретаря зборів та затвердження порядку денного;
2)          звіт ревізійної комісії ОСББ за 2020 - 2021 роки;
3)          звіт правління ОСББ за 2020 - 2021 роки;
4)          обрання правління та ревізійної комісії ОСББ;
5)          обговорення розміру щомісячного внеску на управління і обслуговування будинку.
15.          Відповідно до протоколу №8 загальних зборів ОСББ "Соборне-133", що відбулись 24.10.2021, загальна кількість співвласників - 189 осіб, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, які входять до складу ОСББ - 9 919,0 кв. м. У голосуванні на загальних зборах взяли участь особисто або через представників 95 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 7 506,64 кв. м.
16.          За наслідками проведення загальних зборів, оформлених протоколом №8 від 24.10.2021, було вирішено, зокрема, з п`ятого питання порядку денного членський внесок на управління будинком встановити на рівні 4,60 грн за один квадратний метр площі з загальної площі житлових та нежитлових приміщень; "за" рішення з питань порядку денного проголосували 95 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 7 506,64 кв. м, "проти" - 0 співвласників, "утримався" - 0 співвласників.
Короткий зміст позовних вимог
17.          В квітні 2024 року до Господарського суду Запорізької області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява до ОСББ "Соборне-133" про визнання недійсним рішення загальних зборів власників квартир та нежитлових приміщень ОСББ "Соборне-133", оформленого протоколом від 24.10.2021 №8, в частині щодо затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку (п.5 порядку денного).
18.          Позовні вимоги мотивовані тим, що оспорюване рішення загальних зборів є таким, що прийняте з порушенням норм чинного законодавства та підлягає визнанню недійсним, з підстав: 1) не повідомлення позивача про проведення зборів, 2) відсутності у протоколі інформації про ініціаторів скликання загальних зборів, про прізвища співвласників, інформації про приміщення та площу, право власності, учасників загальних зборів, які прийняли участь у голосуванні, 3) недостатньої кількості співвласників які прийняли участь у голосуванні та відсутність достатньої кількості голосів поданих за 5 питання порядку денного (відсутність кворуму).
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
19.          Господарський суд Запорізької області рішенням від 03.10.2024, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2025, у задоволенні позову відмовив.
20.          Суд першої інстанції виходив, зокрема, з такого:
-          позивач був належним чином повідомлений про час та місце проведення загальних зборів шляхом надсилання відповідного повідомлення на його адресу, що свідчить про дотримання вимог щодо скликання зборів відповідно до законодавства та положень статуту ОСББ;
-          наявні недоліки у листах голосування, зокрема, відсутність повної інформації щодо учасників голосування, не спростовують права співвласників брати участь у голосуванні, не ставлять під сумнів факт їхньої участі як співвласників та не впливають на легітимність прийнятих рішень;
-          у частині п`ятого питання порядку денного зборів встановлено, що за відповідне рішення проголосували співвласники (або їхні представники), які сукупно володіють більш ніж половиною від загальної кількості голосів, що відповідає вимогам статуту ОСББ "Соборне-133" щодо кворуму;
-          рішення загальних зборів, оформлені протоколом №8 від 24.10.2021, відповідають вимогам законодавства, а тому є законними;
-          виявлені технічні або процедурні недоліки під час скликання та проведення зборів не спричинили порушення прав позивача, а отже, не є підставою для задоволення позову та скасування рішень загальних зборів;
-          позивач не довів фактичного порушення свого права на участь у зборах відповідно до вимог закону або статуту ОСББ, зокрема, не було встановлено: 1) що позивач був позбавлений можливості взяти участь у зборах або у подальшому письмовому опитуванні, передбаченому п.9 розд.III статуту; 2) що прийняте рішення суперечить положенням статуту або вимогам чинного законодавства; 3) що рішення зборів порушує його конкретні права або законні інтереси як співвласника;
-          у зборах брали участь 95 із 189 співвласників, що свідчить про наявність кворуму, а всі присутні одностайно проголосували за відповідне рішення.
21.          Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:
-          у загальних зборах ОСББ брали участь 95 із 189 співвласників, що становить більше половини від загальної кількості; було забезпечено кворум, необхідний для проведення зборів; усі присутні проголосували "за" рішення щодо встановлення щомісячного внеску на управління та утримання будинку; ОСББ "Соборне-133" надало листки голосування співвласників, які брали участь у прийнятті рішення; суд звірив відомості, зазначені в листках голосування, із даними протоколу і встановив їхню відповідність, що свідчить про належне документальне оформлення голосування;
-          щодо доводів ОСОБА_1 про відсутність документів, які б підтверджували повноваження осіб, що голосували від імені співвласників деяких приміщень: такі зауваження не спростовують факту належності відповідних осіб до співвласників будинку; ОСОБА_1 не надав доказів, які б свідчили про те, що ці особи не мали права голосу; подібні недоліки оформлення є суто формальними, які не впливають на дійсність і законність прийнятого рішення;
-          загальні збори ОСББ "Соборне-133" від 24.10.2021 були проведені відповідно до вимог статуту та чинного законодавства, рішення ухвалено в межах повноважень вищого органу управління об`єднання, з дотриманням усіх необхідних процедур та без порушення прав співвласників; це рішення є чинним, обов`язковим для виконання всіма співвласниками, включаючи позивача, оскільки згідно з ст. 74 ГПК України, кожна сторона зобов`язана довести обставини, на які вона посилається для підтвердження своїх вимог або заперечень. Позивач не надав достатніх і належних доказів, які б підтверджували порушення його прав чи інтересів у зв`язку з прийняттям оспорюваного рішення. Це відповідає принципу змагальності та тягаря доказування, встановленого у судочинстві.
-          суд встановив, що у зборах брали участь 95 із 189 співвласників, що свідчить про наявність кворуму, а всі присутні одностайно проголосували за відповідне рішення; жоден зі співвласників, які проголосували на зборах, не заперечував своєї присутності і правильності голосування; були дотримані вимоги щодо кількісного складу учасників і необхідної більшості голосів;
-          щодо тверджень про участь у голосуванні осіб без належних повноважень або підтверджень права власності: відсутність окремих документів у додатках до протоколу не є доказом того, що особи не були співвласниками, а позивач не надав доказів зворотного, не підтвердив фактів фальсифікації або неправомірного врахування голосів; формальні недоліки в оформленні документів не вплинули на об`єктивність встановленого результату голосування і не свідчать про порушення прав позивача;
-          щодо посилання на невідповідність кількості голосів вимогам 2/3: відповідно до п.8 розд.III статуту ОСББ "Соборне-133", рішення з питань внесків ухвалюються простою більшістю голосів - не менше 51 % від загальної кількості співвласників; це не суперечить ч.9 ст.10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон "Про ОСББ"), яка визначає компетенцію загальних зборів без встановлення кваліфікованої більшості саме для таких рішень; посилання постанову Верховного Суду у справі №908/1444/21 помилкові, оскільки обставини справи не є релевантними;
-          посилання на судову практику 2017- 2019 років щодо інших загальних зборів ОСББ не є релевантним до вирішення спору щодо зборів 24.10.2021, оскільки стосується іншого предмету спору.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи
22.          19.06.2025 ОСОБА_1 через систему Електронний суд звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Господарського суду Запорізької області від 03.10.2024 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2025, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.
23.          Скаржник посилається на підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 3 ч.2 ст.287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) та зазначає, зокрема, таке:
-          суди першої та апеляційної інстанцій не застосували до спірних правовідносин норми Закону "Про ОСББ", Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" та положення статуту відповідача та не врахували висновків, викладених у постановах Верховного Суду: 
а) від 17.09.2024 у справі №911/1088/23, від 25.06.2019 у справі №922/1500/18, від 18.09.2018 у справі №916/782/17, від 18.04.2018 у справі №904/2796/17, щодо застосування до спірних правовідносин ч.4 ст.6 Закону "Про ОСББ", статей 1, 9, ч.4 ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", згідно з якими співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку, управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками; за рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або асоціації ОСББ; наймачі, орендарі та інші користувачі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку можуть брати участь в управлінні багатоквартирним будинком виключно за дорученням власників таких квартир та приміщень;
б) від 02.12.2020 у справі №916/86/20, від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 14.07.2022 у справі №756/7632/18, від 08.02.2023 у справі №904/3783/21, від 01.06.2023 у справі №914/596/22, стосовно того, що нормами ст.6 Закону "Про ОСББ" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів, а нормами ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку), та, крім того, саме співвласники мають право, брати участь в управлінні об`єднанням, обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання відповідно до вимог ст.14 Закону "Про ОСББ", приймати участь в управлінні ОСББ, зокрема, брати участь у загальних зборах та голосуванні можуть виключно особи, які є власниками квартир або нежитлових приміщень ОСББ (або уповноважені ними особи), та відомості про яких наявні в Державному реєстрі прав на нерухоме майно;
-          суди не врахували правові висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 31.03.2021 у справі №916/1557/18, від 15.08.2024 у справі №380/18997/21, від 01.02.2022 у справі №910/5179/20, від 06.08.2020 у справі №918/636/19, від 20.07.2022 у справі №908/1445/21, а також від 18.09.2018 у справі №916/782/17, від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 02.12.2020 у справі №916/86/20, щодо застосування частин 4 та 5 ст.6 Закону "Про ОСББ", ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку"; від 22.09.2022 у справі №924/1146/21, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 15.06.2022 у справі №916/3074/20, від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 26.10.2022 у справі №916/1010/21, щодо застосування частин 4 та 5 ст.6 Закону "Про ОСББ", ст.12-16 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку";
-          суди попередніх інстанцій порушили норми процесуального права, а саме ч.4 ст.11 та ст.236 ГПК: (1) наявність на дату складення протоколу додатків до протоколу не підтверджені належними та допустимими доказами; (2) судові рішення ухвалені за повної відсутності оригіналів підписаних листів голосування на загальних зборах 24.10.2021; (3) формально враховано відомості, зазначені у протоколі загальних зборів від 24.10.2021, та без їх перевірки з Державного реєстру речових прав щодо державної реєстрації кожного житлового/нежитлового приміщення;
-          відсутні висновки Верховного Суду щодо питання того, коли саме можливо вважати те, чи дійсно відбувалися збори співвласників багатоквартирного будинку; який із доказів має бути основою для підтвердження проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку: чи то доказ у вигляді надсилання повідомлення про проведення зборів кожному співвласнику багатоквартирного будинку, чи то доказ у вигляді оформленого протоколу з підписами (підписи можна збирати без проведення зборів, приходячи до кожного співвласника особисто).
24.          Стверджуючи, що суди не дослідили зібрані у справі докази і не надали самостійної оцінки обставинам справи, скаржник не посилається на відповідну підставу касаційного оскарження, передбачену п.4 ч.2 ст.287 та п.1 ч.3 ст.310 ГПК.
25.          16.07.2025 надійшов відзив ОСББ "Соборне-133", в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення.
26.          У відзиві ОСББ "Соборне-133" зазначає, зокрема, таке:
-          доводи, викладені в касаційній скарзі, зводяться до висловлення незгоди з прийнятими судовими рішеннями, викладення власного бачення у питанні застосування правових норм, є проханням про повторний перегляд справи та переоцінку встановлених судами обставин, що виходить за межі повноважень Верховного Суду, розгляд скарг яким покликаний забезпечувати сталість судової практики;
-          оскаржувані рішення прийняті у повній відповідності до приписів статей 236-238 ГПК; суди врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 22.09.2022 у справі №924/1146/21, від 08.02.2022 у справі №918/964/20, від 20.04.2023 у справі №914/2547/21, від 02.11.2023 у справі №902/45/20;
-          вимоги законодавства щодо повідомлення скаржника про загальні збори дотримано та підтверджено належними та допустимими доказами; загальні збори проведені за наявності кворуму, що також підтверджено належними доказами та не спростовано скаржником.
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
27.          Верховний Суд ухвалою від 07.07.2025 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , розгляд касаційної скарги призначив у відкритому судовому засіданні на 30.07.2025.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Щодо повідомлення позивача про проведення загальних зборів
28.          У касаційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що він не отримував повідомлення про проведення загальних зборів ОСББ, внаслідок чого він не приймав участь у зборах. Зазначає, що наданий відповідачем поштовий чек не можна вважати належним доказом направлення повідомлення про проведення зборів.
29.          Скаржник стверджує, що суди попередніх інстанцій застосували ст.6 Закону "Про ОСББ" та ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 02.12.2020 у справі №916/86/20, від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 14.07.2022 у справі №756/7632/18, від 08.02.2023 у справі №904/3783/21, від 01.06.2023 у справі №914/596/22.
30.          Верховний Суд щодо доводів скаржника в цій частині зазначає таке.
31.          Відповідно до частин 1, 3 ст.10 Закону "Про ОСББ" органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
32.          Порядок скликання та проведення установчих зборів об`єднання регулюється, зокрема, ст.6 Закону "Про ОСББ".
33.          Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (ч.4 ст.6 Закону "Про ОСББ").
34.          Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку (ч.4 ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" в редакції, чинній на момент проведення загальних зборів).
35.          Нормою ст.6 Закону "Про ОСББ" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів, а нормами ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі №916/86/20, від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 14.07.2022 у справі №756/7632/18, від 08.02.2023 у справі №904/3783/21, від 01.06.2023 у справі №914/596/22, на які посилається скаржник).
36.          Як встановили суди попередніх інстанцій, ОСОБА_1 був повідомлений про час та місце проведення загальних зборів. При цьому, суди врахували, що на адресу ОСОБА_1 було надіслано повідомлення про проведення загальних зборів, що підтверджується фіскальним чеком від 09.10.2021.
37.          З оскаржуваних судових рішень вбачається, що повідомлення було надіслано засобами поштового зв`язку не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів. 
38.          Повідомлення про проведення загальних зборів було надіслано рекомендованим листом з трек-номером 6900511409759, отримувачем вказаний ОСОБА_2 , 69005, Запоріжжя (т.1, а.с.50). Верховний Суд зауважує, що у касаційній скарзі, поданій ОСОБА_1 особисто, вказана його адреса, зокрема, індекс 69005. Тому, посилання скаржника на те, що у фіскальному чеку АТ "Укрпошта" вказані прізвище та ініціали невідомої особи, не знайшли свого підтвердження. Наявність описки  у контактних даних особи-одержувача (літери "е" замість "є" у прізвищі) не свідчить про направлення повідомлення іншій особі.
39.          Щодо доводів скаржника про те, що у поштовому чеку не вказані вулиця, номер будинку та квартири суд касаційної інстанції зазначає таке. Фіскальний чек АТ "Укрпошта" лише підтверджує надання послуг поштового зв`язку, в той час як поштова адреса (найменування вулиці (проспекту, бульвару, провулку), номер будинку, квартири; найменування населеного пункту, району, області; поштовий індекс; країна призначення) зазначаються безпосередньо на поштовому відправленні (п.42 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила) (в редакції станом на дату направлення повідомлення та проведення загальних зборів).
40.          Верховний Суд також звертає увагу, що ані Закон "Про ОСББ", ані Закон "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" не містять вимог щодо направлення повідомлення про проведення загальних зборів поштовим відправленням з оголошеною цінністю з описом вкладення (в якому б зазначалися повні відомості про одержувача, його адреса, а також опис предметів/документів, що відправляються). Навпаки, Закон "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" передбачає, що одним із способів повідомлення про проведення зборів співвласників є направлення його шляхом поштового відправлення рекомендованим листом.
41.           ОСОБА_1 вважає, що наданий ОСББ "Соборне-133" фіскальний чек поштового відправлення не є належним доказом.
42.          Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.1 ст.76 ГПК).
43.          Однак, скаржник не спростовує того, що на підставі фіскального чеку можна встановити обставини, які входять в предмет доказування та не вказує, що цей доказ не стосується предмета доказування. Тому, посилання ОСОБА_1 на неналежність доказу (фіскального чеку) не знайшли свого підтвердження.
44.          Крім того, скаржник не посилається на недопустимість такого доказу як фіскальний чек АТ "Укрпошта" та на відповідну підставу, передбачену ч.3 ст.310 ГПК.
45.          Суди попередніх інстанцій, при встановленні факту повідомлення ОСОБА_1 про проведення загальних зборів, врахували як положення ст.6 Закону "Про ОСББ" так і ст.10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" про повідомлення співвласника про проведення зборів. При цьому, оскаржувані судові рішення не суперечать висновкам Верховного Суду, на які посилається скаржник.
46.           ОСОБА_1 у касаційній скарзі також наголошує, що у постанові від 31.03.2021 у справі №916/1557/18 Верховний Суд вказав, що обраний особою, що скликає загальні збори учасників, спосіб повідомлення про їх проведення, повинен забезпечити реальне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення.
47.          Однак, за обставинами справи №916/1557/18 спір виник між двома засновниками приватного підприємства, які володіли по 50% статутного фонду приватного підприємства; один із засновників провів позачергові загальні зборів ради підприємства, звільнив директора (іншого засновника) та обрав себе новим директором підприємства.
48.          З огляду на це, правовідносини, що виникли у справі №916/1557/18, не подібні з правовідносинами, що виникли у цій справі.
49.          Крім того, скаржник вважає, що суди попередніх інстанцій не взяли до уваги те, що Верховний Суд у постанові від 15.08.2024 у справі №380/18997/21 вказав, що при встановленні факту направлення поштового відправлення, зокрема, юридичній особі, поштового відправлення у встановленому законодавством порядку, підлягають з`ясуванню такі обставини: вид поштового відправлення, яким було надіслано лист; наявність/відсутність опису вкладення листа (залежно від виду поштового відправлення); відповідність адреси одержувача, зазначеної у поштовому відправленні, місцезнаходженню юридичної особи; наявність у відповідача повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, в якому, серед іншого, зазначено найменування та його поштова адреса, причини невручення поштового відправлення.
50.          Втім, у справі №380/18997/21 Верховний Суд досліджував питання направлення Міністерством охорони навколишнього природного середовища України на адресу юридичної особи листа щодо анулювання спеціального дозволу на користування надрами. У справі №380/18997/21 Верховний Суд не досліджував питання направлення фізичній особі повідомлення про проведення загальних зборів ОСББ, тому правовідносини, що виникли у справі №380/18997/21, та у цій справі №908/1117/24 не є подібними.
51.          При цьому, відправник, який бажає одержати повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату грошей за поштовим переказом через смс-повідомлення, повинен зазначити на лицьовому боці поштового відправлення (супровідному бланку) номер мобільного телефону, на який необхідно надіслати таке повідомлення (п.62 Правил). Отже, на ОСББ не покладений обов`язок отримати повідомлення про вручення поштового відправлення.
52.          Верховний Суд зауважує, що доводи скаржника про те, що про належне повідомлення співвласників багатоквартирного будинку про проведення зборів може свідчити виключно отримання ними повідомлень, не заслуговують на увагу, адже закон визначає диспозитивне право співвласників отримати або відмовитися від отримання та не отримувати поштові повідомлення, направлені рекомендованим листом. Ініціатор проведення загальних зборів не має права примушувати співвласників отримати повідомлення про скликання зборів. Неотримання листа та повернення його без вручення є власного волею одержувача та діями (бездіяльністю) такої особи.
53.          Доводи ОСОБА_1 в цій частині зводяться до незгоди скаржника зі встановленими судами попередніх інстанцій обставинами справи. Однак, суд касаційної інстанції в силу ч.2 ст.300 ГПК не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
54.          З урахуванням цього, не знайшли свого підтвердження аргументи скаржника щодо порушення судами норм права та незастосування висновків Верховного Суду стосовно належного повідомлення співвласників будинку про проведення загальних зборів.
Щодо визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників
55.          У касаційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що кворум для ухвалення рішення з п`ятого питання порядку денного не досягнуто ні за кількістю співвласників, ні за кількістю голосів, що підтверджує його незаконність. Скаржник вважає, що суди попередніх інстанцій не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 22.09.2022 у справі №924/1146/21, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 15.06.2022 у справі №916/3074/20, від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 26.10.2022 у справі №916/1010/21.
56.          Скаржник стверджує, що суди не врахували, що положення статуту ОСББ "Соборне-133" суперечать ст.10 Закону "Про ОСББ" в частині кількості голосів, необхідних для прийняття рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників (посилається на постанову Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №908/1445/21).
57.          Верховний Суд щодо доводів скаржника в цій частині зазначає таке.
58.          Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників (ч.14 ст.10 Закону "Про ОСББ").
59.          Скаржник звертає увагу суду касаційної інстанції на те, що п.7 розд.III статуту ОСББ, на який посилаються суди, а саме, що кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир, або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності викладено зовсім в іншій редакції, а саме, що кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих в будинку.
60.          При цьому, ОСОБА_1 вказує, що при підрахунку голосів, поданих за питання 5 порядку денного, ОСББ "Соборне-133" також керувалося положенням статуту, а саме: "під час голосування співвласник має кількість голосів, пропорційну до частки належної співвласнику площі квартири або нежитлового приміщення у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень і враховував площу співвласників", про що також зазначило в ОСББ "Соборне-133" у відзиві на позовну заяву.
61.          Верховний Суд у постановах від 22.09.2022 у справі №924/1146/21, від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 15.06.2022 у справі №916/3074/20, від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 26.10.2022 у справі №916/1010/21, на які посилається скаржник, вказав, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.
62.          Таким чином, для визначення факту достатності/недостатності голосів для прийняття рішень на загальних зборах суд має встановити загальну кількість співвласників багатоквартирного будинку та загальну площу квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.
63.          Як встановили суди попередніх інстанцій, за умовами п.8 розд.III статуту ОСББ "Соборне-133" рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш, як 51% від загальної кількості усіх співвласників.
64.          Скаржник вказує, що Верховний Суд у постанові від 20.07.2022 у справі №908/1445/21 вказав, що за ст.10 Закону "Про ОСББ" об`єднанню надано право встановлювати інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах, проте не саму кількість голосів, що необхідна для прийняття рішень.
65.          Велика Палата Верховного Суду у п.8.46 постанови від 01.02.2022 у справі №910/5179/20 зазначала, що для визначення необхідної кількості голосів із питання визначення переліку та розміру внесків і платежів співвласників судам належить, поряд із приписами ч.14 ст.10 Закону "Про ОСББ", застосовувати положення статуту ОСББ, які можуть не передбачати спеціальних вимог щодо кількості голосів, що необхідні для прийняття рішення по такому питанню, у дві третини загальної кількості голосів співвласників, і тоді зазначене питання буде вирішуватися більшістю голосів співвласників. Такі ж правила застосовуються і до рішень про затвердження кошторису на утримання будинку та прибудинкової території, оскільки кошторис визначає розмір видатків, які мають бути покриті внесками і платежами співвласників.
66.          Верховний Суд у постанові від 29.01.2025 у справі №916/1294/21, надаючи відповідь на питання чи може статут ОСББ передбачати іншу кількість голосів, необхідних для прийняття рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, ніж ч.14 ст.10 Закону "Про ОСББ", вказав, що можливими є такі варіанти визначення кількості голосів, достатньої для ухвалення рішення:
(а) якщо в статуті не визначено, що відповідне питання потребує кваліфікованої більшості голосів або взагалі не вказано таке питання, то для його ухвалення достатньо простої більшості голосів від загальної кількості;
(б) якщо статутом визначено, що для ухвалення рішення необхідна кваліфікована більшість голосів, то вона має дорівнювати 2/3 від загальної кількості голосів усіх співвласників (навіть якщо статут передбачає іншу кваліфіковану більшість, у наведеній скаржницею справі - 51% від загальної кількості голосів, тоді як проста більшість від загальної кількості голосів - це 50% плюс 1 голос).
67.          Дійсно, суди попередніх інстанцій вказали, що з п`ятого питання порядку денного зборів проголосували співвласники, які сукупно володіють більш ніж половиною від загальної кількості голосів, тобто керувались положеннями статуту ОСББ "Соборне-133". Втім, це не призвело до ухвалення неправильного рішення у цій справі.
68.          Так, суди попередніх інстанцій встановили, що загальна кількість співвласників становить 189 осіб, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, які входять до складу ОСББ - 9 919,0 кв. м. 
69.          У голосуванні на загальних зборах взяли участь особисто або через представників 95 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 7 506,64 кв. м.
70.          За наслідками проведення загальних зборів, оформлених протоколом №8 від 24.10.2021, було вирішено, зокрема, з п`ятого питання порядку денного членський внесок на управління будинком встановити на рівні 4,60 грн за один квадратний метр площі з загальної площі житлових та нежитлових приміщень; "за" рішення з питань порядку денного проголосували 95 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 7 506,64 кв. м, "проти" - 0 співвласників, "утримався" - 0 співвласників.
71.          Отже, з п`ятого питання порядку денного зборів проголосували співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 75,68% від загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, які входять до складу ОСББ. Це, в свою чергу, становить понад дві третини від загальної кількості всіх співвласників. Отже, рішення про визначення розмірів внесків і платежів членів об`єднання є прийнятими відповідно до ч.14 ст.10 Закону "Про ОСББ".
72.           ОСОБА_1 у касаційній скарзі також вказує, що суди не врахували, що до протоколу №8 від 24.10.2021 додатки не оформлювались, письмове опитування не проводилось, а відтак, не з`ясували походження такого доказу як додаток №1; у голосуванні прийняли участь невідомі особи які не є власниками квартир/нежитлових приміщень, без документів, що надає повноваження на голосування від імені власника. Скаржник вважає, що суди не врахували, що довіреність на участь у загальних зборах має оформлюватись письмово (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2022 у справі №910/5179/20).
73.          Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.02.2022 у справі №910/5179/20, на яку посилається скаржник, вказала, що оскільки рішення зборів співвласників оформлюються протоколом, який вчиняється в письмовій формі, то довіреність на участь у таких зборах має вчинятися в письмовій формі. При цьому обов`язкового нотаріального посвідчення такої довіреності законом не передбачено. 
74.          Суди попередніх інстанцій встановили, що ОСББ "Соборне-133" надало листки голосування співвласників, що є додатками до протоколу загальних зборів №8 від 24.10.2021, щодо кожного з співвласників, які проголосували "за", з вказанням власників та площі приміщень та зазначили, що відсутність у листах голосування повної інформації щодо учасника голосування, не спростовує наявності у співвласника права голосу на спірних зборах, також не спростовує того, що вказані у листах особи, які голосували, є співвласниками. Суди наголосили, що доказів протилежного ОСОБА_1 не надав.
75.          Верховний Суд погоджується з тим, що окремі недоліки в оформленні листів голосування на загальних зборах не можуть в цілому свідчити про незаконність рішення, прийнятого на зборах.
76.          При цьому, переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів". Верховний Суд в силу ч.2 ст.300 ГПК позбавлений можливості додатково перевіряти докази.
77.          Таким чином, доводи скаржника про те, на загальних зборах ОСББ "Соборне-133" кворум для ухвалення рішення з п`ятого питання порядку денного не досягнуто ні за кількістю співвласників, ні за кількістю голосів, не знайшли свого підтвердження.
Щодо порушення прав позивача внаслідок прийняття оспорюваного рішення
78.          У касаційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що визнання недійсним рішення загальних зборів", оформленого протоколом №8 від 24.10.2021, з прийнятого п`ятого питання частково забезпечить відновлення порушених прав позивача, його вимоги направлені на забезпечення поновлення порушеного права та є ефективним способом захисту. Скаржник наголошує, що він не отримував повідомлення про проведення загальних зборів, не приймав участь у зборах, що порушує його права брати участь в управлінні об`єднанням, обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання, брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто, зафіксувати своє волевиявлення в порядку поіменного голосування, що прямо порушує його корпоративні права, а також інших співвласників будинку, як членів ОСББ.
79.          Верховний Суд щодо цих доводів скаржника зазначає таке.
80.          Суди попередніх інстанцій у цій справі вважали, що права ОСОБА_1 внаслідок прийняття рішення з питання визначення розміру внеску не є порушеними, при цьому наголосили на важливості дотримання балансу інтересів всіх співвласників будинку.
81.          Верховний Суд у постанові від 20.04.2023 у справі №914/2547/21 зазначив, що розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.
82.          Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 у справі №918/964/20 вказав на необхідність врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні ОСББ, і які були присутні на загальних зборах, та інтересами позивача.
83.          ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, як правило, не користується кваліфікованою правничою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.
84.          Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом.
85.          Верховний Суд звертає увагу, що оскаржуване рішення ОСББ "Соборне-133", оформлене протоколом, прийняте 24.10.2021, в той час як з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів в частині щодо затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку ОСОБА_1 звернувся у квітні 2024 року.
86.          Отже, з моменту прийняття рішення загальними зборами до моменту звернення до суду з позовом про скасування цього рішення в частині пройшло майже 3 роки. З огляду на це, задоволення позовних вимог у цьому випадку матиме негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ.
87.          Крім того, у касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що під час розгляду справи він неодноразово звертав увагу на те, що ОСББ "Соборне-133" звернулося до нього з позовом про стягнення заборгованості зі сплати щомісячних внесків.
88.          З цього вбачається, що звернувшись з позовом у цій справі про визнання недійсним рішення загальних зборів в частині щодо затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку, ОСОБА_1 фактично намагається уникнути відповідальності за несплату внесків, які були затверджені загальними зборами ОСББ "Соборне-133" ще у 2021 році.
89.          Скаржник також вказує, що оскаржуваним рішенням загальних зборів порушено його право брати участь в управлінні об`єднанням, обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання.
90.          Верховний Суд зауважує, що ОСОБА_1 оскаржує рішення загальних зборів ОСББ "Соборне-133" лише в частині затвердження розміру внеску на управління та обслуговування будинку та не висловлює жодних заперечень щодо рішення загальних зборів в частині обрання правління та ревізійної комісії ОСББ.
91.           ОСОБА_1 також вказує, що оскаржуване рішення загальних зборів прямо порушує як його корпоративні права, так і права інших співвласників будинку як членів ОСББ.
92.          Вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають з`ясувати, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом. 
93.          Звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ, позивач має довести, що цим рішенням порушуються саме його права та інтереси, а не права та інтереси інших осіб, які не є учасниками справи.
94.          Верховний Суд враховує, що ніхто з інших співвласників багатоквартирного будинку не оскаржує рішення загальних зборів ОСББ "Соборне-133". Скаржник про протилежне не вказує.
95.          Крім того, у судовому засіданні у суді касаційної інстанції, яке відбулося 30.07.2025, ОСОБА_1 наголосив, що не має претензій до суті ухваленого загальними зборами рішення, а має претензії до кількості голосів співвласників, які прийняли таке рішення. 
96.          Отже, скаржник стверджує лише про процедурні порушення під час проведення загальних зборів ОСББ "Соборне-133", при цьому, не заперечуючи щодо суті прийнятих рішень. 
97.          Верховний Суд звертає увагу, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, як правило, не користується кваліфікованою правничою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. 
98.          Як вже було зазначено, з п`ятого питання порядку денного зборів проголосували співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 75,68% від загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, які входять до складу ОСББ. Отже, рішення про визначення розмірів внесків і платежів членів об`єднання є прийнятими відповідно до ч.14 ст.10 Закону "Про ОСББ".
99.          Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку.
100.          Відтак, доводи скаржника щодо порушення його прав та інтересів внаслідок прийняття оскаржуваного рішення загальних зборів не знайшли свого підтвердження.
Щодо відсутності висновку Верховного Суду
101.           ОСОБА_1 вказує, що відсутні висновки Верховного Суду щодо питання того, коли саме можливо вважати те, чи дійсно відбувалися збори співвласників багатоквартирного будинку; який із доказів має бути основою для підтвердження проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку: чи то доказ у вигляді надсилання повідомлення про проведення зборів кожному співвласнику багатоквартирного будинку, чи то доказ у вигляді оформленого протоколу з підписами (підписи можна збирати без проведення зборів, приходячи до кожного співвласника особисто).
102.          Верховний Суд щодо доводів скаржника в цій частині зазначає таке.
103.          Суди попередніх інстанцій встановили, що оспорювані загальні збори ОСББ "Соборне-133" відбулися 24.10.2021.
104.          У цей час діяли карантинні обмеження згідно пп.6 п.3 постанови Кабінету міністрів України "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" №1236 від 09.12.2020.
105.          Верховний Суд у постанові від 13.09.2023 у справі №910/1255/22 розглянув питання можливості проведення загальних зборів житлово-будівельного кооперативу шляхом поквартирного опитування, враховуючи наявність карантинних обмежень, та вказав таке:
"81. У наведеній скаржником постанові Верховного Суду України від 05.03.2014 у справі №6-10цс14 питання щодо проведення загальних зборів шляхом опитування не досліджувалося, та, відповідно, висновків щодо допустимості чи недопустимості проведення зборів у такому форматі Верховний Суд України не викладав. Окрім того, у справі, що переглядається, встановлено, що такий порядок (формат) зборів зумовлений карантинними обмеженнями, що відрізняє цю справу від справи №6-10цс14.
82. Доводи скаржника про удаваність зборів зумовлені його особистими міркуваннями, які зводяться до того, що проведення загальних зборів полягає в одночасній особистій фізичній присутності учасників цих зборів в конкретно обумовленому місці в конкретно обумовлений час.  
83. Натомість Верховний Суд звертає увагу, що чинне законодавство не передбачає вимог до проведення загальних зборів виключно у такій формі (яка полягає в одночасної фізичної присутності учасників зборів в конкретно обумовленому місці в конкретно обумовлений час).
84. Так, Закон "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачає, що загальні збори учасників можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів одночасно, чи із застосовуванням інших засобів електронної ідентифікації (ч.3 ст.33). Учасник товариства може взяти участь у загальних зборах учасників шляхом надання свого волевиявлення щодо голосування з питань порядку денного у письмовій формі (заочне голосування) (ч.1 ст.35). Якщо інше не встановлено статутом товариства, рішення загальних зборів учасників може бути прийнято шляхом опитування (ч.1 ст.36).
85. Стаття 38 Закону "Про акціонерні товариства" встановлює, що загальні збори акціонерів можуть проводитися шляхом очного голосування (очні загальні збори), електронного голосування (електронні загальні збори), опитування (дистанційні загальні збори) (ст.48 старого Закону "Про акціонерні товариства" передбачала, що у випадках, передбачених статутом акціонерного товариства з кількістю акціонерів не більше 25 осіб, допускається прийняття рішення методом опитування).
86. Відповідно до положень Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів (ст.10). Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої ч.9 цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування (ст.6)".
106.          Верховний Суд зауважує, що в силу засади змагальності сторін кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч.3 ст.13 ГПК).
107.          Таким чином, факт проведення загальних зборів може підтверджуватися будь-якими доказами, зокрема, повідомленням про проведення таких зборів, рішенням загальних зборів, оформленим протоколом, з урахуванням вимог ст.10 Закону "Про ОСББ", фото/відеофіксацією проведення зборів, листками письмового опитування співвласників ОСББ.
108.          Якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність випадку, передбаченого п.3 ч.2 ст.287 ГПК, він повинен зазначити норму права, єдину практику застосування якої необхідно сформувати, обставини справи, до яких ця норма повинна застосовуватись, який висновок зробили суди попередніх інстанцій з цього питання та обґрунтувати, в чому полягає непогодження із ним.
109.          Разом з тим, скаржник у тексті касаційної скарги не наводить свою позицію щодо того, якими доказами має бути підтверджено факт реальності проведення загальних зборів ОСББ та не вказує, який саме висновок має сформувати Верховний Суд у подібних правовідносинах.
Щодо інших доводів
110.          У касаційній скарзі ОСОБА_1 також вказує, що суди попередніх інстанцій порушили норми процесуального права, а саме ч.4 ст.11 та ст.236 ГПК: (1) наявність на дату складення протоколу додатків до протоколу не підтверджені належними та допустимими доказами; (2) судові рішення ухвалені за повної відсутності оригіналів підписаних листів голосування на загальних зборах 24.10.2021; (3) формально враховано відомості, зазначені у протоколі загальних зборів від 24.10.2021, та без їх перевірки з Державного реєстру речових прав щодо державної реєстрації кожного житлового/нежитлового приміщення.
111.          Доводи скаржника в цій частині підпадають під підставу касаційного оскарження, передбачену п.4 ч.2 ст.287 та п.1 ч.3 ст.310 ГПК, втім скаржник не посилається на неї.
112.          На відміну від судів першої та апеляційної інстанцій, Верховний Суд є судом права, а не встановлення фактів, тому не має можливості приймати та оцінювати докази, надавати перевагу одних доказів над іншими, або додатково перевіряти докази в силу імперативної заборони передбаченої ч.2 ст.300 ГПК.
113.          Відповідно до п.1 ч.3 ст.310 ГПК підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 ч.2 ст.287 ГПК.
114.          За змістом п.1 ч.3 ст.310 ГПК достатньою підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є не саме по собі порушення норм процесуального права у вигляді не дослідження судом зібраних у справі доказів, а зазначене процесуальне порушення у сукупності з належним обґрунтуванням скаржником заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 ч.2 ст.287 цього Кодексу.
115.          Така правова позиція є послідовною та сталою і викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постановах від 12.10.2021 у справі №905/1750/19, 20.05.2021 у справі №905/1751/19, від 12.10.2021 у справі №905/1750/19, від 20.05.2021 у справі №905/1751/19, від 02.12.2021 у справі №922/3363/20, від 16.12.2021 у справі №910/18264/20 та від 13.01.2022 у справі №922/2447/21 тощо.
116.          Як зазначалося вище, під час здійснення касаційного провадження у цій справі, Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 3 ч.2 ст.287 ГПК, тому доводи скаржника в цій частині залишаються без уваги. До того ж, як було вказано скаржник не обґрунтовує касаційну скаргу підставою касаційного оскарження, визначеною п.4 ч.2 ст.287 ГПК, а перегляд справи судом касаційної інстанції в силу ст.300 ГПК відбувається виключно в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
117.          З огляду на це, оскаржувані рішення підлягають залишенню без змін, а касаційна скарга - без задоволення.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
118.          Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
119.          Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
120.          Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішень судів попередніх інстанцій - без змін.
Судові витрати
121.          Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, то судові витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2.          Рішення Господарського суду Запорізької області від 03.10.2024 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.05.2025 у справі №908/1117/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    О. Кролевець

                                                                                                                        В. Студенець