УХВАЛА
18 серпня 2025 року 
м. Київ
cправа №  904/3435/23 
Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду                   Огородніка К.М.

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2025
та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 (в частині відмовлених грошових вимог) 

у справі за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент"
про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 року у цій справі визнано грошові вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" в сумі 6 056,00 грн (судовий збір за подання заяви) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, в сумі 315 583,65 грн (268 930,61 грн - основний борг з податку на нерухоме майно (житлова нерухомість), 17 316,04 грн - основний борг з податку на нерухоме майно (нежитлова нерухомість), 29 337,00 грн - основний борг з податку на додану вартість) - 3 черга задоволення вимог кредиторів, в сумі 146 552,93 грн (7 195,59 грн - штрафні санкції з податку на нерухоме майно (житлова нерухомість), 242,26 грн - штрафні санкції з податку на нерухоме майно (нежитлова нерухомість), 130 108,77 грн - штрафні санкції з податку на додану вартість, 3 310,95 грн - штрафні санкції з податку на прибуток, 3 060,00 грн - штрафні санкції за неподання звітів про суми податкових пільг за 2018-2019 роки, 1 292,93 грн - пеня з податку на нерухоме майно (житлова нерухомість); 2,66 грн - пеня з податку на нерухоме майно (нежитлова нерухомість); 1 229,46 грн - пеня з податку на додану вартість, 110,31 грн - пеня з податку на прибуток) - 6 черга задоволення вимог кредиторів; грошові вимоги в сумі 12 190 441,10 грн (заборгованість з оплати орендної плати) - відхилено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 року у справі № 904/3435/23, в якій просило оскаржувану ухвалу скасувати в частині відмовлених вимог, ухвалити нове рішення, яким визнати грошові вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2025 ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 року у справі  № 904/3435/23 залишено без змін.

31.07.2025 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області через підсистему «Електронний суд» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2025 та ухвалу   Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 року в частині відхилених грошових вимог у справі № 904/3435/23  в порядку статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Статтею 290 ГПК України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, ? у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 10 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом ставка судового збору становила 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 9 пункту 2-1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвали суду про результати розгляду грошових вимог кредиторів встановлюється у розмірі ? 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки, як встановлено з судових рішень у даній справі заяву кредитора подано до суду першої інстанції у 2024 році, відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Тому, оскаржуючи до Верховного Суду постанову Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2025 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 у справі №904/3435/23, скаржнику належало сплатити судовий збір в розмірі 9689,60  грн. (3028,00 грн * 2 * 200%) х 0,8.

Однак документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі до матеріалів касаційної скарги не додано.

Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Відповідно до частин другої та п`ятої статті 292 та статті 174 ГПК України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статті 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 288, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд, ?

У Х В А Л И В:
1.Касаційну скаргу розпорядника майна Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2025 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 02.04.2024 у справі №904/3435/23 залишити без руху.

2. Надати строк на усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали, а саме -надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 9689,60  грн.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Касаційного господарського суду 
у складі Верховного Суду                                                                   Огороднік К.М.