ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року 
м. Київ

cправа №  916/1959/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н.М. - головуючий, Вронська Г.О., Кондратова І.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Долгополової Ю.А.,

представників учасників справи:
позивача - не з`явився,
відповідача -  Логовський В.В.,
третьої особи на стороні позивача - Бондар О.М.,
третьої особи на стороні відповідача - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Одеської регіональної торгово-промислової палати

на рішення Господарського суду Одеської області
у складі судді Пінтеліної Т.Г.
від 19.08.2024 та
на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів: Таран С.В., Богатир К.В., Поліщук Л.В.
від 09.04.2025

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз"
до Одеської регіональної торгово-промислової палати
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "Пласке"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Торгово-промислова палата України
про визнання недійсним рішення.

ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом до Одеської регіональної торгово-промислової палати, в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просило визнати недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформлене протоколом № 10 від 11.04.2024, в частині виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірне рішення прийнято з порушеннями статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати та Регламенту президії палати, а саме: під час скликання засідання позачергової президії палати, яке відбулося 11.04.2024, встановлена процедура скликання не була дотримана; член президії палати Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз"  не було повідомлене належним чином ані про місце, дату та час проведення засідання, ані про порядок денний засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати; виключення позивача з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати відбулося  всупереч інтересам як Одеської регіональної торгово-промислової палати, так і її членів та з підстав, не передбачених пунктом 5.12 статуту. Порушення порядку скликання засідання президії та неповідомлення всіх членів президії про місце, дату, час засідання президії та про його порядок денний призвело до порушення прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" та Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЛАССПАК" на безпосередню участь у засіданні президії палати, обговорення питань порядку денного, внесення пропозицій з питань, що входять у сферу діяльності палати, позбавило їх можливості ставити питання до порядку денному і отримувати відповіді, вносити до порядку денного додаткові питання, а отже й порушило права Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАССПАК" на участь в управлінні Одеською регіональною торгово-промисловою палатою та їх право впливати на вирішення питань, що стосуються діяльності палати, зокрема питання про виключення з членів. Порушення президією Одеської регіональної торгово-промислової палати під час виключення членів палати вимог статутів Торгово-промислової палати України та Одеської регіональної торгово-промислової палати призвело до незаконного виключення позивача з членів палати, позбавлення його права на участь в управлінні палатою, в тому числі права бути обраними до керівних органів Одеської регіональної торгово-промислової палати тощо.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" з 2011 року було членом Одеської регіональної торгово-промислової палати.

Відповідно до пункту 1.1 статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати, затвердженого рішенням загальних зборів Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом № 1 від 15.01.2014, та зареєстрованого в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.04.2014 (надалі - Статут Одеської регіональної торгово-промислової палати), Одеська регіональна торгово-промислова палата є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, що об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання в регіоні діяльності палати, з метою сприяння розвитку народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торгівельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності у своєму регіоні, всебічному розвитку всіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торгівельних зв`язків між підприємцями України та підприємцями зарубіжних країн, а також з метою представництва інтересів підприємств і організацій - членів палати у відносинах з місцевими органами виконавчої влади.

Згідно з пунктом 2.1 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати дана палата є членом Торгово-промислової палати України. Одеська регіональна торгово-промислова палата здійснює свою діяльність відповідно до Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", інших законів, нормативно-правових актів, та цього статуту. Одеська регіональна торгово-промислова палата надає Торгово-промисловій палаті України офіційну звітність про свою фінансово-господарську діяльність.

За умовами пункту 4.1 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати, юридичні особи, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадяни України, що зареєстровані як підприємці, та їх об`єднання, вступаючи в члени Одеської регіональної торгово-промислової палати, одночасно набувають членство в Торгово-промисловій палаті України.

Члени Одеської регіональної торгово-промислової палати мають право: брати участь у роботі загальних зборів, а в порядку, що встановлюється радою Торгово-промислової палати України, обирати делегатів на з`їзд Торгово-промислової палати України; обирати і бути обраними до керівних органів Одеської регіональної торгово-промислової палати, а також Торгово-промислової палати України; виносити на розгляд загальних зборів, президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, а також з`їзду, ради і президії Торгово-промислової палати України пропозиції з питань, що входять у сферу діяльності Одеської регіональної торгово-промислової палати та Торгово-промислової палати України; одержувати в Одеській регіональній торгово-промисловій палаті та у Торгово-промисловій палаті України необхідну допомогу у вирішенні питань, що входять у сферу діяльності Одеської регіональної торгово-промислової палати; користуватись послугами Одеської регіональної торгово-промислової палати і Торгово-промислової палати України в першочерговому порядку і на умовах, які вказуються їх керівними органами (пункт 4.4 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати).

Положеннями пункту 5.1 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати визначено, що керівними органами палати є загальні збори членів палати; рада палати; президія палати; президент палати.

У пункті 5.2 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати зазначено, що загальні збори членів палати є вищим керівним органом палати. Чергові загальні збори членів палати скликаються радою палати не рідше одного разу в п`ять років. Для обговорення питань, що не терплять зволікання, можуть скликатися позачергові загальні збори членів палати. Позачергові загальні збори членів палати скликаються за рішенням ради палати, на вимогу ревізійної комісії або не менш однієї третини числа членів палати. Про час і місце скликання загальних зборів членів палати, а також питання, що підлягають розгляду на загальних зборах, президія палати сповіщає членів палати в письмовій формі не пізніше ніж за 30 днів перед днем відкриття загальних зборів членів палати.

Згідно з пунктом 5.5 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати рішення з питань, що обговорюються як на чергових, так і на позачергових загальних зборах палати, приймаються шляхом відкритого голосування простою більшістю голосів (50 відсотків + 1 голос), присутніх на зборах, за винятком питань про затвердження, внесення змін і доповнень до статуту палати і про припинення її діяльності. Рішення по цим питанням приймаються більшістю не менше як голосів присутніх на загальних зборах палати. В окремих випадках допускається вирішення питань, що віднесені до компетенції загальних зборів палати, шляхом письмового опитування членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, про що зазначається у протоколі засідання.

Пунктом 5.6 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати передбачено, що в період між загальними зборами Одеської регіональної торгово-промислової палати загальне керівництво діяльністю палати здійснює рада, яка обирається загальними зборами на 5 річний строк. Кількість членів ради визначається загальними зборами. В керівні органи Одеської регіональної торгово-промислової палати можуть бути обрані співробітники палати, які пропрацювали не менше 5 років, керівники підприємств, що є членами палати. До складу ради палати за посадами входять президент палати, який водночас є головою ради, перший віце-президент, віце-президенти. У разі вибуття члена ради палати у період між загальними зборами до ради палати замість вибулого обирається інший член ради шляхом письмового опитування членів палати.

Відповідно до підпунктів 5.7.3, 5.7.4 пункту 5.7 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати рада палати в особі голови ради звітує загальним зборам палати про діяльність палати, скликає чергові, а в разі необхідності - і позачергові загальні збори членів палати.

В силу пункту 5.11 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати для керівництва діяльністю палати рада обирає строком на п?ять років президію палати у складі президента, першого віце-президента і віце-президентів (один з яких є генеральним секретарем ради і президії), членів президії. Президія очолюється президентом палати.

За умовами підпункту 5.12.11 пункту 5.12 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати президія палати приймає до складу і виключає зі складу членів палати.

Засідання (чергові та позачергові) президії палати скликаються президентом палати по мірі необхідності, але не менше одного разу на місяць. Засідання президії палати вважаються правомочними за наявності більше половини членів президії. Рішення президії приймаються відкритим голосуванням звичайною більшістю голосів членів президії палати (пункти 5.13, 5.14 Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати).

У пунктах 1.1, 1.4 статуту Торгово-промислової палати України, затвердженого рішенням ради Торгово-промислової палати України № 2(5) від 23.03.2021 та зареєстрованого в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 19.05.2021 (надалі - Статут Торгово-промислової палати України), зазначено, що Торгово-промислова палата України є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, що об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання. Торгово-промислова палата України виконує свої функції відповідно самостійно або через регіональні торгово-промислові палати та через створені нею підприємства та інші організації.

Положеннями пункту 4.3 Статуту Торгово-промислової палати України встановлено, що правовий статус регіональних торгово-промислових палат визначається відповідними положеннями Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" та їх статутами. Статут регіональної торгово-промислової палати не повинен суперечити законодавству України, а також статуту Торгово-промислової палати України.

Згідно з пунктом 5.3 Статуту Торгово-промислової палати України юридичні особи, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадяни України, що зареєстровані як підприємці, та їх об`єднання, вступаючи в члени регіональних торгово-промислових палат, набувають членство в Торгово-промисловій палаті України.

Відповідно до пунктів 5.5-5.8 Статуту Торгово-промислової палати України, Торгово-промислова палата України веде єдиний Реєстр членів Торгово-промислової палати України. Для набуття членства в Торгово-промисловій палаті України юридична особа, яка створена і діє відповідно до законодавства України, громадянин України, що зареєстрований як підприємець, та їх об`єднання, подають до регіональної торгово-промислової палати заяву та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і сплачують вступний та річний внески. Прийняття до членів Торгово-промислової палати України здійснюється керівним органом регіональної торгово-промислової палати - радою або президією (в залежності від положень статуту відповідної регіональної торгово-промислової палати) з подальшим поданням регіональною торгово-промисловою палатою ухваленого нею рішення Торгово-промисловій палаті України для внесення Торгово-промисловою палатою України даних в єдиний Реєстр членів Торгово-промислової палати України. Датою набуття членства в Торгово-промисловій палаті України вважається дата внесення даних до єдиного Реєстру членів Торгово-промислової палати України (за умови сплати вступного та членського внеску за поточний рік).

Рішенням ради Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом № 1 від 13.12.2018, зокрема, обрано директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" - ОСОБА_1 до складу президії палати строком на        5 років на період роботи з 2019 року по 2024 рік.

Організаційний порядок діяльності президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, пов`язаний з виконанням нею своїх повноважень, передбачених Статутом Одеської регіональної торгово-промислової палати, встановлений регламентом президії, затвердженим рішенням ради Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом № 5 від 05.10.2022 (надалі - Регламент президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

Пунктом 3 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати передбачено, що у невідкладних випадках за рішенням президента Одеської регіональної торгово-промислової палати можуть скликатися позачергові засідання  президії палати з повідомленням про місце і час засідання членів президії не пізніше ніж за 2 календарні дні до його початку.

Порядок денний засідання президії Одеської регіональної торгово-промислової палати формується президентом палати та надсилається генеральним секретарем через відповідального секретаря електронною поштою разом з відповідними матеріалами членам президії не пізніше ніж за 3 дні, а у разі проведення позачергових засідань, - не пізніше, ніж за 24 години до його початку (пункти 4, 5 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

За умовами пунктів 6-8 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати реєстрацію учасників засідання президії забезпечує відповідальний секретар. Розгляд питань на засіданні відбувається відповідно до порядку денного, який затверджується президією на початку засідання. До оголошеного перед засіданням порядку денного за пропозиціями членів президії можуть бути внесені зміни та/або додаткові питання.

В силу пунктів 10, 13 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати засідання президії вважається правомочним за наявності більше половини членів президії. Рішення президії приймається відкритим голосуванням простою більшістю голосів членів президії Одеської регіональної торгово-промислової палати. За умови рівного розподілу голосів членів президії при голосуванні голос президента Одеської регіональної торгово-промислової палати є вирішальним. Рішення президії оформляються протоколом, який підписується президентом Одеської регіональної торгово-промислової палати та генеральним секретарем.

Згідно з пунктом 18 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати у разі необхідності, з питань, включених до порядку денного, на засідання президії можуть запрошуватись керівники структурних підрозділів, підприємств, фірм, організацій, особи, яких стосується обговорюване питання, а також члени Одеської регіональної торгово-промислової палати, експерти, науковці, представники членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, інших організацій, органів влади і управління, інші зацікавлені особи.

Рішенням засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом № 10 від 11.04.2024, одноголосно вирішено:

- затвердити порядок денний засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати;

- за порушення вимог Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати та відповідно до пункту 4.8 цього Статуту виключити з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати 5 юридичних осіб, серед яких Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз".

Відповідно до вищенаведеного протоколу № 10 від 11.04.2024 загальна кількість членів президії Одеської регіональної торгово-промислової палати становить 13 осіб; на цьому засіданні присутні 9 членів, що складає 69,23% голосів від загальної кількості членів президії; відсутні 4 члени президії, у тому числі ОСОБА_1 (засновник Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз").

Листом президента Одеської регіональної торгово-промислової палати № 92 від 12.04.2024 повідомлено членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, зокрема, про те, що на позачерговому засіданні президії палати, яке відбулося 11.04.2024, зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати у зв?язку з грубим порушенням вимог Статуту було виключено низку юридичних осіб, у тому числі і Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз".

На підтвердження повідомлення ОСОБА_1 як члена президії, що є одночасно учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз", про засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, призначене на 11.04.2024, відповідачем подано роздруківку електронного листа, надісланого 08.04.2024 о 15:37 на адресу електронної пошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз".

У матеріалах справи відсутній порядок денний засідання позачергової президії, який, за твердженням відповідача, надсилався ним на електронну адресу позивача.

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду Одеської області від 19.08.2024 у справі № 916/1959/24 позов задоволено: визнано недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11.04.2024, оформлене протоколом № 10 від 11.04.2024, в частині виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати. Присуджено до стягнення з Одеської регіональної торгово-промислової палати на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" 3 028,00 грн судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- строк повноважень членів ради Одеської регіональної торгово-промислової палати та президії Одеської регіональної торгово-промислової палати припинився після спливу встановленого Статутом Одеської регіональної торгово-промислової палати п?ятирічного строку, тобто 12.12.2023.  Таким чином,  члени ради Одеської регіональної торгово-промислової палати, визначений Статутом п?ятирічний строк повноважень яких закінчився 12.12.2023, з 13.12.2023 не можуть вважатися повноважними членами ради Одеської регіональної торгово-промислової палати. Те ж саме стосується і членів президії Одеської регіональної торгово-промислової палати;

- станом на дату прийняття позачерговою президією палати Одеської регіональної торгово-промислової палати спірного рішення від 11.04.2024 повноваження її членів закінчились. Відповідно, з урахуванням наявних у справі доказів, є протиправним як саме позачергове засідання президії палати за участі осіб, повноваження яких закінчились та не були продовжені у встановлений Статутом спосіб, так само, протиправним є рішення, що прийняте позачерговою президією палати Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11.04.2024, оформлене протоколом № 10. 

Постановою від 09.04.2025 Південно-західний апеляційний господарський суд скасував рішення Господарського суду Одеської області від 19.08.2024 у справі № 916/1959/24, у зв`язку з порушенням норм процесуального права. Ухвалив нове рішення про задоволення позову. Визнав недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11.04.2024, оформлене протоколом № 10 від 11.04.2024, в частині виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати. Присудив до стягнення з Одеської регіональної торгово-промислової палати на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" 3 028,00 грн судового збору за подання позову.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що:

- у матеріалах справи відсутній порядок денний засідання позачергової президії, який, за твердженням відповідача, надсилався ним на електронну адресу позивача, а тому суд позбавлений можливості пересвідчитись чи було включено питання про виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати до порядку денного. Недоведеність змісту порядку денного до члена президії - ОСОБА_1 , який до того ж виступає учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз", позбавило можливості підготуватися до відповідного засідання президії і надати свої пояснення з приводу підстав виключення позивача;

- спірне рішення Одеської регіональної торгово-промислової палати не містить жодного обґрунтування в чому саме полягало порушення позивачем Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати, оскільки у протоколі взагалі не зазначено які саме дії позивача та які конкретні вимоги Статуту ним були порушені;

- беручи до уваги те, що рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, яке оформлене протоколом № 10 від 11.04.2024, передбачає виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" зі складу членів відповідача за відсутності обґрунтованих підстав для цього, тобто безпосередньо стосується гарантованого законом права позивача на членство у зазначеній юридичній особі, суд апеляційної інстанції погодився з висновком місцевого господарського суду про наявність правових підстав для задоволення позову та, відповідно, визнання недійсним даного рішення в частині виключення позивача зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати; 

- з огляду на те, що відомості про членів Одеської регіональної торгово-промислової палати не підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, задоволення позовної вимоги про визнання недійсним рішення засідання позачергової президії щодо виключення позивача зі складу членів відповідача є належним та ефективним способом захисту і, виходячи з обставин цієї конкретної справи, не потребує повторного звернення до суду з іншим позовом;

- жодних доводів щодо незаконності та необґрунтованості спірного рішення, крім посилань на те, що ним вирішено питання щодо прав та обов`язків Торгово-промислової палати України, яка безпідставно не була залучена до участі у даній справі під час її розгляду у суді першої інстанції, в апеляційній скарзі не наведено;

- беручи до уваги те, що в межах даної справи Товариством з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" заявлено позовні вимоги про визнання недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформлене протоколом №10 від 11.04.2024, в частині виключення позивача з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, а відтак і з членів Торгово-промислової палати України, апеляційний господарський суд зазначив, що оскаржуване рішення у даній справі, в якому судом першої інстанції надано правову оцінку спірному рішенню засідання позачергової президії відповідача на предмет його законності, безумовно впливає на права та обов`язки Торгово-промислової палати України. Між тим, Торгово-промислова палата України не була залучена до участі у цій справі, хоча вирішення судом питання про відновлення членства позивача в Одеській регіональній торгово-промисловій палаті також призводить до повернення йому обсягу прав та обов`язків, пов`язаних з членством у Торгово-промисловій палаті України. За таких обставин, рішення суду першої інстанції у даній справі підлягає скасування у зв`язку з порушенням норм процесуального права, з одночасним ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Крім того суд апеляційної інстанції додатково зазначив, що:

- у матеріалах справи відсутні та відповідачем до суду першої інстанції не подано жодного доказу на підтвердження проведення відповідальним секретарем реєстрації учасників засідання президії, призначеного на 11.04.2024 (зокрема, але не виключно: реєстру присутніх, журналу реєстрації тощо). Вказане унеможливлює перевірку присутніх на цих зборах членів президії та повноваження окремих осіб (третина від присутніх на зборах), які брали участь у засіданні президії 11.04.2024 на підставі довіреностей. Такі довіреності у матеріалах справи відсутні та відповідачем до суду також не подані;

- рішення президії оформляються протоколом, який підписується президентом Одеської регіональної торгово-промислової палати та генеральним секретарем (пункт 13 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати). Проте, всупереч вказаним вимогам щодо оформлення рішення президії протокол № 10 від 11.04.2024 не містить підпису генерального секретаря президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, натомість останній підписаний виключно президентом палати. При цьому відомостей щодо причин не підписання протоколу генеральним секретарем президії Одеської регіональної торгово-промислової палати у вказаному протоколі, яким оформлено оскаржуване рішення, не наведено.

- вказані обставини свідчать про відсутність підстав вважати засідання президії 11.04.2024 правомочним.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 19.08.2024 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.04.2025 у даній справі, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Підставою касаційного оскарження скаржником зазначено пункт 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а саме, суди першої та апеляційної інстанцій застосували:

- статтю 64 Закону України "Про господарськи товариства" без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.07.2018 у справі № 909/870/17, у подібних правовідносинах;

- статтю 7 Цивільного кодексу України та статтю 96 Господарського процесуального кодексу України без урахування висновку, викладеного у постановах Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 914/2505/17, від 13.10.2021 у справі № 923/1379/20, у подібних правовідносинах;

- приписи статті 92 Цивільного кодексу України без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 914/2547/21, у подібних правовідносинах (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22).

Третя особа на стороні позивача подала відзив на касаційну скаргу, в якому просила відмовити у її задоволенні.

5. Позиція Верховного Суду

Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

Суд, забезпечуючи реалізацію основних засад господарського судочинства закріплених у частині 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, враховуючи принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримуючись принципу верховенства права, на підставі встановлених фактичних обставин здійснює перевірку застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Здійснюючи касаційне провадження Суд зазначає таке.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до статті 961 Цивільного кодексу України права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. Учасники (засновники, акціонери, пайовики) юридичної особи мають право у порядку, встановленому установчим документом та законом, зокрема, брати участь в управлінні юридичною особою у порядку, визначеному установчим документом, крім випадків, встановлених законом. Учасники юридичних осіб можуть також мати інші права, встановлені статутом та законом.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах. Зокрема, рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 28.01.2020 у справі № 924/641/17).

У постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц Велика Палата Верховного Суду вказала, що статут є актом, у якому закріплені локальні норми матеріального права, що врегульовують відносини, зокрема, стосовно управління юридичною особою.

Разом з тим, обраний особою, що скликає загальні збори учасників товариства, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. У разі заперечення учасником факту повідомлення його з боку товариства про проведення загальних зборів обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача як особу, рішення органу управління якої оспорюється (такі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі №9 06/592/17, від 22.01.2020 у справі № 915/99/19, від 06.02.2020 у справі № 906/307/19, від 03.03.2020 у справі № 922/756/19, від 21.04.2020 у справі № 927/411/19, від 14.05.2020 у справі № 910/3722/18, від 18.06.2020 у справі № 911/938/19, від 05.11.2020 у справі № 910/12792/19, від 16.12.2020 у справі № 910/14910/18, від 24.06.2021 у справі № 910/10275/20 та інших).

Як встановлено судом апеляційної інстанції, пунктом 3 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати передбачено, що у невідкладних випадках за рішенням президента Одеської регіональної торгово-промислової палати можуть скликатися позачергові засідання  президії палати з повідомленням про місце і час засідання членів президії не пізніше ніж за 2 календарні дні до його початку.

Порядок денний засідання президії Одеської регіональної торгово-промислової палати формується президентом палати та надсилається генеральним секретарем через відповідального секретаря електронною поштою разом з відповідними матеріалами членам президії не пізніше ніж за 3 дні, а у разі проведення позачергових засідань, - не пізніше, ніж за 24 години до його початку (пункти 4, 5 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

Згідно з пунктом 18 розділу ІІІ Регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати у разі необхідності, з питань, включених до порядку денного, на засідання президії можуть запрошуватись керівники структурних підрозділів, підприємств, фірм, організацій, особи, яких стосується обговорюване питання, а також члени Одеської регіональної торгово-промислової палати, експерти, науковці, представники членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, інших організацій, органів влади і управління, інші зацікавлені особи.

Рішенням засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом № 10 від 11.04.2024, одноголосно вирішено:

- затвердити порядок денний засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати;

- за порушення вимог Статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати та відповідно до пункту 4.8 цього Статуту виключити з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати 5 юридичних осіб, серед яких Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз".

На підтвердження повідомлення ОСОБА_1 як члена президії, що є одночасно учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз", про засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, призначене на 11.04.2024, відповідачем до місцевого господарського суду було подано роздруківку електронного листа, надісланого 08.04.2024 о 15:37 на адресу електронної пошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз".

Водночас, як встановлено судом апеляційної інстанції, у матеріалах справи відсутній порядок денний засідання позачергової президії, який, за твердженням відповідача, надсилався ним на електронну адресу позивача.

Зазначені обставини позбавили суд апеляційної інстанції можливості пересвідчитись чи було включено питання про виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати до порядку денного. 

Таким чином, суд апеляційної інстанції встановивши недоведеність відповідачем змісту порядку денного до члена президії - ОСОБА_1 , який до того ж виступає учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз", обґрунтовано виснував про позбавлення позивача можливості підготуватися до відповідного засідання президії і надати свої пояснення з приводу підстав його виключення.

Крім того, під час вирішення спорів, пов`язаних з виключенням учасників з господарських товариств, господарським судам слід враховувати, що у рішенні загальних зборів про виключення учасника з господарського товариства повинні міститися обґрунтовані причини такого виключення і зазначено, які саме факти невиконання статутних обов`язків стали підставою для виключення учасника з товариства, в чому полягає систематичність невиконання учасником товариства його обов`язків, якими саме діями (бездіяльністю) учасник перешкоджає досягненню цілей товариства.  Відсутність відповідних відомостей у рішенні про виключення учасника з товариства може бути підставою для визнання зазначеного рішення недійсним за позовом такого учасника (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 923/650/17).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що спірне рішення не містить жодного обґрунтування в чому саме полягало порушення позивачем статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати, оскільки у протоколі № 10 від 11.04.2024 взагалі не зазначено які саме дії позивача та які конкретні вимоги Статуту ним були порушені.

Таким чином, враховуючи, що рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, яке оформлене протоколом № 10 від 11.04.2024, передбачає виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" зі складу членів відповідача за відсутності обґрунтованих підстав для цього, тобто безпосередньо стосується гарантованого законом права позивача на членство у зазначеній юридичній особі, суд апеляційної інстанції обґрунтовано зазначив про наявність правових підстав для задоволення позову та, відповідно, визнання недійсним даного рішення в частині виключення позивача зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати.

Щодо доводів скаржника про те, що суди першої та апеляційної інстанцій застосували: статтю 64 Закону України "Про господарськи товариства" без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.07.2018 у справі № 909/870/17, у подібних правовідносинах; статтю 7 Цивільного кодексу України та статтю 96 Господарського процесуального кодексу України без урахування висновку, викладеного у постановах Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 914/2505/17, від 13.10.2021 у справі № 923/1379/20, у подібних правовідносинах; приписи статті 92 Цивільного кодексу України без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 914/2547/21, у подібних правовідносинах (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22), Суд зазначає таке.

Пункт 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України визначає, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Наведене узгоджується із частиною 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. 

Отже, відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України касаційний перегляд з указаних мотивів може відбутися за наявності таких складових: (1) суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду; (2) відсутня постанова Верховного Суду про відступлення від такого висновку; (3) висновок Верховного Суду стосується правовідносин, які є подібними.

При цьому, підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише зазначення у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.

Суд враховує, що процесуальний кодекс та інші законодавчі акти не містять визначення поняття "подібні правовідносини", а також будь-яких критеріїв визначення подібності правовідносин з метою врахування відповідного висновку, тому для розуміння відповідних термінів звертається до правових висновків, викладених у судових рішеннях Великої Палати Верховного Суду.

Так, у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19 Велика Палата Верховного Суду визначила наступні критерії подібності правовідносин у розумінні норм процесуального законодавства:

- термін "подібні правовідносини" може означати як ті, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і ті, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші (пункт 24 постанови);

- для цілей застосування приписів процесуального закону, в яких вжитий термін "подібні правовідносини", зокрема пункту 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України та пункту 5 частини 1 статті 296 Господарського процесуального кодексу України таку подібність слід оцінювати за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями (пункт 25 постанови);

- подібність спірних правовідносин, виявлена одночасно за трьома критеріями, означатиме тотожність цих відносин (однакового виду суб`єкти, однаковий вид об`єкта й однакові права та обов`язки щодо нього). Але процесуальний закон не вимагає встановлювати тотожність. З огляду на значення слова "подібний" не завжди означає тотожність (пункт 28 постанови);

- у кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів. Тому з метою застосування відповідних приписів процесуального закону не будь-які обставини справ є важливими для визначення подібності правовідносин (пункт 31 постанови).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що таку подібність суд касаційної інстанції визначає з урахуванням обставин кожної конкретної справи. Це врахування слід розуміти як оцінку подібності насамперед змісту спірних правовідносин (обставин, пов`язаних із правами й обов`язками сторін спору, регламентованими нормами права чи умовами договорів), а за необхідності, зумовленої специфікою правового регулювання цих відносин, - також їх суб`єктів (видової належності сторін спору) й об`єктів (матеріальних або нематеріальних благ, щодо яких сторони вступили у відповідні відносини) (пункт 32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі  №233/2021/19).

Здійснена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі  № 233/2021/19 конкретизація полягає у тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими (пункт 39 постанови).

Постановою від 26.07.2018 у справі № 909/870/17 Верховним Судом було залишено без змін рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції про відмову у задоволенні позову про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Сатанов Аграр", оформлених протоколом № 1 від 30.08.2017, якими, зокрема, виключено позивача зі складу засновників товариства. При цьому у вказаній справі № 909/870/17 судами було встановлено обставини належним чином повідомлення позивача про проведення зборів, на яких приймались спірні рішення, та обставини про викладення у спірному рішенні причин, обґрунтувань виключення позивача зі складу засновників товариства.

Натомість у цій справі, що переглядається, встановлені судом апеляційної інстанції фактичні обставини, відмінні від справи № 909/870/17, зокрема, обставини недоведеності відповідачем належного повідомлення позивача про включення до порядку денного питання про виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глассрайз" зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, за відсутності у матеріалах справи відповідного порядку денного засідання позачергової президії, який, за твердженням відповідача, надсилався ним на електронну адресу позивача, та обставини того, що спірне рішення не містить жодного обґрунтування в чому саме полягало порушення позивачем статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати, оскільки у протоколі № 10 від 11.04.2024 взагалі не зазначено які саме дії позивача та які конкретні вимоги Статуту ним були порушені.

Отже, у справі, що переглядається № 916/1959/24, на відміну від справи № 909/870/17, зовсім інші встановлені фактичні обставини.

У постановах від 27.11.2018 у справі № 914/2505/17 та від 13.10.2021 у справі № 923/1379/20 Верховний Суд зазначав, що листування шляхом надіслання електронних листів уже давно стало частиною ділових звичаїв в Україні, а здійснення електронної переписки як усталеного звичаю ділового обороту в Україні, що не вимагає договірного врегулювання, визнається цивільним звичаєм за статтею 7 Цивільного кодексу України.

Водночас, посилання скаржника на зазначені постанови Верховного Суду з посиланням на необхідність врахування листів електронної пошти як доказу у справі, то Суд зазначає, що у даній справі № 916/1959/24 суд апеляційної інстанції не визнавав листи електронної пошти неналежним доказом та не відхиляв їх саме з цієї підстави. Водночас доводи касаційної скарги у цій частині фактично спрямовані на переоцінку доказів, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції, визначених статтею 300 Господарського процесуального кодексу України. Крім того, вказані справи № 914/2505/17, № 923/1379/20 та дана справа № 916/1959/24 різняться предметом та підставами позову, тобто не є релевантними.

Що ж до посилання скаржника на постанови Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 914/2547/21 та від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22 з посиланням на необхідність враховувати баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку), то Суд зазначає, що у справі № 916/1959/24 не є предметом спірних правовідносин між співвласниками ОСББ, між співвласником та ОСББ. При цьому у справі, що переглядається № 916/1959/24, на відміну від вказаних справ, зовсім інші встановлені фактичні обставини, зокрема, у зазначених скаржником справах, на відміну від цієї справи, спірні рішення юридичних осіб не стосувались питань виключення учасника з юридичної особи. Тобто зазначені справи не є релевантними справі, яка переглядається.

Щодо доводів касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції вийшов за межі позовних вимог, які були предметом розгляду при ухваленні рішення суду першої інстанції, Суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 237 Господарського процесуального кодексу України визначено, що при ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, в обґрунтування позову позивач посилався на обставини того, що встановлена процедура скликання не була дотримана, оскільки член президії палати - Товариство з обмеженою відповідальністю "Глассрайз"  не було повідомлене належним чином ані про місце, дату та час проведення засідання, ані про порядок денний засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, та того, що виключення позивача з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати відбулося всупереч інтересам як Одеської регіональної торгово-промислової палати, так і її членів та з підстав, не передбачених пунктом 5.12 статуту.

Приймаючи оскаржувану постанову суд апеляційної інстанції встановив обставини підтвердження вказаних позивачем обґрунтувань позову, та, достатністю вказаних обставин для задоволення позову.

Водночас, із оскаржуваної постанови вбачається, що суд апеляційної інстанції додатково встановив певні обставини справи і зробив відповідні висновки, які не були заявлені позивачем в обґрунтування підстав позову, зокрема, щодо питання кворуму, оформлення рішення президії, та щодо правомочності засідання президії.

У той же час, як зазначалось вище, такі обставини не були визначальними для висновків суду апеляційної інстанції при прийнятті рішення по суті спору, а суто мали додатковий характер. Відтак таке процесуальне порушення не призвело до прийняття неправильного рішення.

Тому, враховуючи, що згідно з частиною 2 статті 309 Господарського процесуального кодексу України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань, Суд відхиляє наведені скаржником доводи.

Враховуючи викладене, перевіривши застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених судами фактичних обставин справи та в межах наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та про відсутність підстав для скасування оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на наведене, Суд дійшов висновку про необхідність залишення касаційної скарги Одеської регіональної торгово-промислової палати без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції - без змін.

7. Судові витрати

Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Одеської регіональної торгово-промислової палати залишити без задоволення.

2. Постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.04.2025 у справі № 916/1959/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                     Н.М. Губенко

Судді                                                                                                 Г.О. Вронська

                                                                                                                   І.Д. Кондратова