УХВАЛА

22 серпня 2025 року 
м. Київ

cправа №  361/5524/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Кролевець О.А., 

розглянувши матеріали касаційної скарги Садівничого товариства "Заліське"
на рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023,
додаткове рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2025 
у справі за позовом ОСОБА_1 
до Садівничого товариства "Заліське" (далі - СТ "Заліське")
про визнання рішень недійсними та зобов`язання підключити будинок до мережі електропостачання,
ВСТАНОВИВ:
1.          У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовом до СТ "Заліське"  про:
1)          визнання недійсними рішень загальних зборів СТ "Заліське" від 20.08.2016 відповідно до протоколу №2;
2)          відновлення становища з споживання електричної енергії ОСОБА_1 за місцем проживання по АДРЕСА_1 в СТ "Заліське" в адміністративних межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області;
3)          зобов`язання СТ "Заліське" підключити будинок по АДРЕСА_1 в СТ "Заліське" в адміністративних межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області до мережі електропостачання, що належить СТ "Заліське".
2.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні загальні збори садового товариства були не правомочні вирішувати питання порядку денного, оскільки в них прийняло участь менше половини усіх членів товариства.
3.          Господарський суд Київської області рішенням від 14.02.2023 позовні вимоги задовольнив частково; рішення загальних зборів СТ "Заліське" від 20.08.2016, відповідно до протоколу №2, визнав недійсними; у задоволенні вимог про відновлення становища з споживання електричної енергії за місцем проживання по АДРЕСА_1 в СТ "Заліське" в адміністративних межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області, зобов`язання СТ "Заліське" підключити будинок по АДРЕСА_1 в СТ "Заліське" в адміністративних межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області до мережі електропостачання, що належить СТ "Заліське" відмовив; у задоволенні заяви СТ "Заліське" про стягнення з позивача судових витрат на професійну правничу допомогу відмовив.
4.          Господарський суд Київської області додатковим рішенням від 15.05.2023 заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задовольнив частково; стягнув з СТ "Заліське" на користь ОСОБА_1 5 000 грн витрат на професійну правничу допомогу; у задоволенні заяви в частині стягнення з відповідача 132 500 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката Столяра О.А., а також в частині стягнення з відповідача 17 850 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката Панамаренка Д.М. відмовив; заяву в частинах стягнення з відповідача 7 500 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката Столяра О.А. та стягнення з відповідача 3 400,00 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката Панамаренка Д.М. залишив без розгляду.
5.          Північний апеляційний господарський суд постановою від 04.06.2025 рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023 залишив без змін.
6.          04.08.2025 СТ "Заліське" через систему Електронний суд звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023, додаткове рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023 та постанову Північного Апеляційного Господарського Суду від 04.06.2025.
7.          05.08.2025 СТ "Заліське" через систему Електронний суд подало заяву про відвід судді Кібенко О.Р. від розгляду справи №361/5524/19.
8.          Верховний Суд (Кібенко О.Р. - головуючий, Кролевець О.А., Мамалуй О.О.) ухвалою від 06.08.2025 заяву СТ "Заліське" про відвід судді Кібенко О.Р. від розгляду справи №361/5524/19 визнав необґрунтованою; передав справу №361/5524/19 на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід судді Кібенко О.Р.
9.          Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Жукова С.В. ухвалою від 08.08.2025 відмовив у задоволенні заяви СТ "Заліське" про відвід судді Кібенко О.Р. від розгляду справи №361/5524/19.
10.          07.08.2025 СТ "Заліське" через систему Електронний суд подало заяву про відвід судді Кролевець О.А. від розгляду справи №361/5524/19.
11.          Верховний Суд (Кібенко О.Р. - головуючий, Кролевець О.А., Мамалуй О.О.) ухвалою від 11.08.2025 заяву СТ "Заліське" про відвід судді Кролевець О.А. від розгляду справи №361/5524/19 визнав необґрунтованою; передав справу №361/5524/19 на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід судді Кролевець О.А.
12.          Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Зуєва В.А. ухвалою від 13.08.2025 відмовив у задоволенні заяви СТ "Заліське" про відвід судді Кролевець О.А. від розгляду справи №361/5524/19.
13.          На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) СТ "Заліське" посилається на підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч.2 ст.287 ГПК.
14.          У касаційній скарзі зазначає, зокрема, таке: 
-          суд апеляційної інстанції застосував норми права (статті 257, 264, 267 Цивільного кодексу України (далі - ЦК)) без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у: 
1) постанові Верховного Суду від 15.05.2020 у справі №922/1467/19 (подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності (навіть у разі наступного закриття провадження у справі, а не відмови в позові або повернення позову, не перериває перебігу позовної давності); 
2) постанові Верховного Суду від 11.03.2025 у справі №924/1341/23 (якщо позовні вимоги господарським судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення ст.267 ЦК і вирішити питання про наслідки такого спливу (тобто або відмовити в позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або за наявності поважних причин її пропущення - захистити порушене право, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму); 
3) постанові Верховного Суду від 15.11.2023 у справі №911/2269/20 з урахуванням висновків постанови від 15.05.2020 у справі №922/1467/19 про те, що перебування справи у провадженні судових органів, вчинення в ній передбачених законом дій, на думку добросовісного розсудливого спостерігача, виключає необхідність вчинення процесуальних дій, спрямованих на припинення цього процесу, а саме подачі заяв про закриття провадження у справі, подачі позовів в порядку іншого судочинства тощо; подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності не перериває перебігу позовної давності, але разом з тим, з урахуванням конкретних обставин справи, може бути поважною причиною для поновлення строку позовної давності для звернення до суду за захистом порушеного права; 
4) постанові Верховного Суду від 21.11.2023 у справі №908/423/20, де суд виснував: "Водночас, до висновку про поважність причин пропуску позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим. Встановлення обставин, які свідчать про поважність причин пропуску позовної давності, здійснюється судом за загальними правилами доказування, визначеними процесуальним законом. Якщо суд дійде висновку про те, що позовна давність пропущена з поважної причини, то у своєму рішенні наводить відповідні мотиви з посиланням на докази на підтвердження цих висновків"; 
5) постановах Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №911/3681/17, від 19.11.2019 у справі №911/3680/17 та у справі №911/3677/17, у постанові Верховного Суду  від 15.11.2023 у справі №911/2269/20 про те, що позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом ч.5 ст.267 ЦК позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. При цьому саме на позивача покладений обов`язок доказування тієї обставини, що строк звернення до суду був пропущений ним з поважних причин;
-          відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування норми права, зокрема, ст.257 ЦК у взаємозв`язку з ч.2 ст.231 ГПК щодо обчислення позовної давності у разі звернення особи з позовом до суду з порушенням правил юрисдикції, закриття провадження у справі з цих підстав та подальшої передачі справи за заявою цієї особи до суду належної юрисдикції і неподання нею заяви про поважність причин пропуску позовної давності за наявності правової позиції Верховного Суду про те, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності не перериває перебігу позовної давності, але разом з тим, може бути поважною причиною для поновлення позовної давності; відсутня правова позиція щодо переривання чи не переривання позовної давності у разі закриття провадження у справі судом, якому ця справа не підвідомча, та прийняття справи до розгляду належним судом на підставі ухвали про її передачу за встановленою юрисдикцією за заявою позивача, яка подана після спливу позовної давності; відсутній правовий висновок щодо фактів автоматичного зарахування до позовної давності періоду розгляду справи неналежним судом;
-          суди не врахували висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2018 у справі №917/1345/17, від 01.09.2020 у справі №907/29/19, постановах Верховного Суду від 09.10.2024 у справі №911/1402/23, 29.10.2024 у справі №910/10622/23, від 18.04.2018 у справі №753/11000/14-ц (у яких Верховний Суд дійшов загальних висновків щодо застосування ч.4 ст.75 ГПК, вказавши, що факти, установлені у прийнятих раніше судових рішеннях, мають для суду преюдиціальний характер);
-          суд апеляційної інстанції застосував норму права, без урахування висновків, наведених у постанові Верховного Суду від 09.10.2024 у справі №911/1402/23 щодо стандарту доказування й оцінки доказів; 
-          суди не врахували правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 15.02.2024 у справі №911/2739/22, де зазначено, що аналіз положень Закону "Про кооперацію" свідчить про те, що юридичним оформленнями факту прийняття особи до членів кооперативу є саме рішення правління чи голови кооперативу про прийняття особи до кооперативу (у члени кооперативу), яке в подальшому підлягає затвердженню загальними зборами його членів;
-          судові рішення оскаржуються і з підстав, передбачених пунктами 1, 3 ч.3 ст.310 ГПК, оскільки судом не повно з`ясовані обставини, які мають значення для справи; обставини, які суд визнав встановленими, є недоведеними; висновки, які суд виклав у рішенні, не відповідають фактичним обставинам справи (посилається на постанову Верховного Суд від 20.11.2024 у справі №520/820/17); 
-          порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права полягає у необґрунтованому відхиленні клопотання відповідача про прийняття та дослідження доказів, які мають значення для справи та її правильного вирішення, і неврахуванні при цьому висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 28.07.2020 у справі №904/2104/19 (щодо єдиного виняткового випадку, коли можливим є прийняття апеляційним судом доказів з порушенням встановленого строку).
15.          Враховуючи обґрунтування підстав касаційного оскарження, Верховний Суд дійшов висновку, що матеріали касаційної скарги є достатніми для відкриття касаційного провадження.
16.          05.08.2025 надійшли заперечення позивача проти відкриття касаційного провадження.
17.          При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження у справі здійснюється перевірка формального дотримання скаржниками вимог ГПК при оформленні касаційної скарги у відповідності з вимогами, встановленими ст.290 цього Кодексу.
18.          Верховний Суд не встановив підстав для застосування положень статей 292, 293 ГПК. У той же час, оцінка наведених скаржником підстав для відкриття касаційного провадження, їх обґрунтованість та достатність буде здійснюватися судом під час касаційного перегляду справи по суті.
19.          З урахуванням зазначеного, доводи позивача щодо обґрунтування підстав касаційного оскарження, викладені у запереченнях проти відкриття касаційного провадження, будуть розглянуті Верховним Судом під час касаційного розгляду справи.
20.          Скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
21.          Відповідно до ч.2 ст.288 ГПК учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
22.          Скаржник отримав оскаржувану постанову 14.07.2025 о 18:01 (дата отримання судом повідомлення 14.07.2025 о 18:36), що підтверджується довідкою про доставку документа в кабінет Електронного суду.
23.          Оскільки касаційну скаргу подано протягом двадцяти днів з дня вручення постанови, то Верховний Суд вважає, що причини пропуску встановленого строку є поважними, а клопотання про поновлення строку необхідно задовольнити.
24.          Окрім цього, скаржник просить зупинити дію оскаржуваних судових рішень. Клопотання мотивує тим, що у зв`язку з проголошеною апеляційним судом постанови від 04.06.2025 (після проголошення) ОСОБА_1 подав 6 нових позовів: справи 911/2448/25, 911/2452/25, 911/2371/25, 911/2365/25, 911/202/25, 911/3280/25 та біля 10 заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами, що, на думку членів товариства, свідчить про свідоме, умисне перешкоджання діяльності СТ "Заліське", що, в свою чергу, призводить до непоправних наслідків.
25.          Частиною 1 ст.332 ГПК визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
26.          Відповідно до абз.2 ч.4 ст.294 ГПК за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.
27.          Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.
28.          При цьому, сторона, проти якої ухвалено судове рішення у справі, має обґрунтувати свою заяву належним чином. Сама по собі незгода учасника судового процесу із мотивами ухваленого у справі судового рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання та дії, оскільки правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи по суті у касаційному порядку судові рішення.
29.          Заява про зупинення виконання (дії) судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, а й бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини та наявністю доказів в підтвердження таких обставин.
30.          Водночас, заявник належно не обґрунтував та не довів, яким чином захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів. Натомість твердження заявника є необґрунтованим та зводяться до припущень.
31.          Враховуючи зазначене та те, що скаржник належним чином не обґрунтував необхідність зупинення дії оскаржуваних судових рішень, а також, що зупинення дії судового рішення в силу ст.332 ГПК є правом, а не обов`язком суду, враховуючи, що однією із засад (принципів) господарського судочинства є обов`язковість судового рішення (ст.18 ГПК) та враховуючи положення ст.333 ГПК, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.
Керуючись статтями 119, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301, 332 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1.          Поновити Садівничому товариству "Заліське" строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023, додаткового рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023 та постанови Північного Апеляційного Господарського Суду від 04.06.2025.
2.          Відкрити касаційне провадження у справі №361/5524/19 за касаційною скаргою Садівничого товариства "Заліське" на рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023, додаткове рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023 та постанову Північного Апеляційного Господарського Суду від 04.06.2025.
3.          Призначити до розгляду справу №361/5524/19 за касаційною скаргою Садівничого товариства "Заліське" на рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023, додаткове рішення Господарського суду Київської області від 15.05.2023 та постанову Північного Апеляційного Господарського Суду від 04.06.2025 на 08 жовтня 2025 року о  14:45 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №209.
4.          Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 05.09.2025.
5.          Відмовити у задоволенні клопотання Садівничого товариства "Заліське" про зупинення дії рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2023 у справі №361/5524/19.
6.          Явка представників учасників справи не є обов`язковою.
7.          Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
8.          Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.
9.          Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.
10.          Витребувати з Господарського суду Київської області та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №361/5524/19.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                    О. Кролевець