УХВАЛА

17 квітня 2025 року 
м. Київ

cправа №910/4707/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Вронська Г.О. - головуюча, Баранець О.М., Студенець В.І.,

розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця"

про відвід колегії суддів у складі Вронської Ганни Олександрівни, Баранця Олександра Миколайовича та Студенця Володимира Івановича

від розгляду справи №910/4707/21

за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 

на ухвалу Господарського суду міста Києва (Васильченко Т.В.)
від 21.11.2024

та постанову Північного апеляційного господарського суду (Євсіков О.О., Корсак В.А., Алданова С.О.)
від 27.01.2025 (повний текст складений 13.02.2025)

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" в особі акціонера - Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця",

до: 1. ОСОБА_4 ,
2. ОСОБА_5 ,
3. ОСОБА_6 ,
4. ОСОБА_7 ,
5. ОСОБА_8 ,
6. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (правонаступники ОСОБА_9 ),
7. ОСОБА_10 ,
8. ОСОБА_11 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Компанія "Метабей Імпорт / Експорт Лімітед" (Metabay Import / Export Limited),

про стягнення 118 193 659,77 грн збитків,

ВСТАНОВИВ:
1. Публічне акціонерне товариство "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" (далі - Позивач) в особі акціонера - Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" (володіє 31,5525% простих акцій), звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (далі разом - Відповідачі) про стягнення збитків у розмірі 118 193 659,77 грн.
2. Позивач стверджує, що внаслідок дій Відповідачів, які є його посадовими особами, було завдано збитків - штучно збільшилися витрати товариства та, відповідно, зменшився його прибуток.
3. Ухвалою від 21.11.2024 Господарський суд міста Києва залучив до участі у справі №910/4707/21 правонаступників ОСОБА_9 : ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (далі - Скаржниці).
4. Не погодившись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2024, Скаржниці звернулися до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просили скасувати її та направити справу №910/4707/21 для продовження розгляду до суду першої інстанції.
5. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2025 апеляційну скаргу залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2024 - без змін.
6. 05 березня 2025 року Скаржниці з використанням підсистеми "Електронний суд" подали касаційну скаргу, в якій просять скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2024, постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2025 та направити справу №910/4707/21 для продовження розгляду до суду першої інстанції.
7.          Верховний Суд ухвалою від 03.04.2025 відкрив касаційне провадження у справі №910/4707/21 та призначив її до розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників.
8.          16 квітня 2025 року Приватне акціонерне товариство "Фармацевтична фірма "Дарниця" (далі також - Заявник) із використанням підсистеми "Електронний суд" подало заяву про відвід колегії суддів у складі Вронської Г.О., Баранця О.М. та Студенця В.І. від розгляду справи №910/4707/21 та передання її на розгляд іншій колегії суддів.
9.          Як стверджує Заявник, відвід заявлений у зв`язку з:
- порушенням порядку визначення складу суду (пункт 4 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України));
- існуванням обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів (пункт 5 частини першої статті 35 ГПК України).
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
10.          Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.
11.          Відповідно до частин другої, третьої статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.
12.          Частиною першою статті 35 ГПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
13.          За змістом статті 36 ГПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.
14.          Наведені норми передбачають обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім, посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.
15.          Розглянувши заяву про відвід колегії суддів Вронської Г.О., Баранця О.М. та Студенця В.І. від розгляду справи №910/4707/21, Суд дійшов висновку, що вона не містить належного обґрунтування й доказів, які б свідчили або могли свідчити про порушення порядку визначення колегії суддів для розгляду справи та / або наявність заінтересованості суддів, можливого сумніву в неупередженості чи об`єктивності суддів відповідно до статті 35 ГПК України.
Щодо порядку визначення складу суду
16. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2025 для розгляду справи №910/4707/21 визначено склад суду: Вронська Г.О. - головуюча, Губенко Н.М. Кондратова І.Д.
17. За змістом статті 113 ГПК України     строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
18. Відповідно до частини третьої статті 294 ГПК України питання про відкриття касаційного провадження у справі вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 292 цього Кодексу.
19. Отже, останнім днем для вирішення питання про відкриття касаційного провадження у справі №910/4707/21 було 25 березня 2025 року.
20. Разом із тим на підставі наказу голови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.03.2025 № 643-в з 20 березня 2025 року до 31 березня 2025 року судді Губенко Н.М. та Кондратова І.Д. перебували у відрядженні.
21. Згідно з пунктом 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішення Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (зі змінами та доповненнями) (у редакції, що була чинною в період здійснення автоматизованого розподілу справи №910/4707/21 між суддями та її повторного автоматизованого розподілу) (далі - Положення), повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.
22. Результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи є протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 13), що автоматично створюється автоматизованою системою (пункт 2.3.53 Положення).
23. У пункті 3.1 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017  №8 (у редакції, що була чинною в період здійснення автоматизованого розподілу справи №910/4707/21 між суддями та її повторного автоматизованого розподілу) (далі - Засади), повторний автоматизований розподіл судових справ (заміна судді-доповідача та суддів, які не є доповідачами у справі) здійснюється на будь-якій стадії судового процесу в порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами.
24. У випадках, що унеможливлюють участь судді, який не є суддею-доповідачем у справі, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл здійснюється за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами (пункт 3.2 Засад).
25. Оскільки протягом встановленого законом процесуального строку (до 25 березня 2025 року) Верховний Суд був позбавлений можливості вирішити питання про відкриття касаційного провадження у справі №910/4707/21, зважаючи на перебування двох суддів-членів колегії (Губенко Н.М. та Кондратової І.Д.) у відрядженні, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2025 для розгляду справи №910/4707/21 визначено склад суду: Вронська Г.О. - головуюча, Баранець О.М., Студенець В.І.
26. Призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи здійснено на підставі розпорядження виконувача обов`язків заступника керівника Апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 21.03.2025 №32.2-01/481.
27. За змістом протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи №910/4707/21 від 21.03.2025 вибір відбувався серед суддів: Бакуліна С. В., Баранець О.М., Студенець В.І. з урахуванням спеціалізації, рівномірного навантаження для кожного судді та за принципом випадковості.
28. 24 березня 2025 року, під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження, до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_2 про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду справи №910/4707/21.
29.          Суд звертає увагу, що питання про відвід вирішується невідкладно; може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (частини перша, сьома статті 39 ГПК України).
30.          З урахуванням викладеного, оскільки питання розгляду заяви ОСОБА_2 про відвід мало першочергове значення, Верховний Суд, діючи в межах встановленого процесуальним законодавством порядку, спершу мав вирішити його, відклавши вирішення питання про відкриття провадження у справі №910/4707/21.
31. Ухвалою Верховного Суду від 25.03.2025 заяву ОСОБА_2 про відвід судді Вронської Г.О. визнано необґрунтованою. Матеріали справи №910/4707/21, наявні в суді касаційної інстанції, передано на автоматичний розподіл для визначення судді з розгляду заяви ОСОБА_2 про відвід.
32. Ухвалою Верховного Суду від 01.04.2025 (у складі судді Ємця А.А.) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід судді Вронської Г.О. від розгляду справи №910/4707/21.
33.          Після повернення матеріалів справи №910/4707/21 колегія суддів у складі Вронської Г.О., Баранця О.М., Студенця В.І. повернулася до вирішення питання про відкриття касаційного провадження, про що в межах розумного строку (03 квітня 2025 року) Верховний Суд постановив відповідну ухвалу.
34.          З урахуванням практики Європейського суду з прав людини розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на такі критерії: правову та фактичну складність справи; поведінку заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінку органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (рішення в справах "Федіна проти України" від 02.09.2010, заява №17185/02, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, заява №36655/02, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, заява №19567/02, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004, заява №62771/00).
35.          Доводи Заявника, що у період з 20 березня 2025 року до 31 березня 2025 року судді Губенко Н.М. та Кондратова І.Д. брали участь у розподілі інших судових справ, відхиляються Верховним Судом. Заявник помилково ототожнює автоматизований розподіл судових справ між суддями (який не здійснюється в дні перебування судді у відрядженні) та передання справи раніше визначеному складу суду (що не передбачає здійснення автоматизованого розподілу).
36.          Відповідно до пункту 2.3.2 Положення визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою, зокрема, шляхом:
- автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;
- розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді.
37.          Згідно з пунктом 2.3.48 Положення результатом розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду (додаток 6), що створюється в автоматизованій системі уповноваженою особою апарату суду. Протокол передачі судової справи раніше визначеному судді роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.
38.          У період з 20 березня 2025 року до 31 березня 2025 року в справах №910/11705/24, №910/8362/24, №902/388/18, №922/2860/18, №910/7486/24, №925/397/24, №922/938/24, №904/3676/22, №916/774/23 та №914/1354/22, на які посилається Заявник, розподіл судових справ колегіям, до яких входили судді Губенко Н.М. та Кондратова І.Д., відбувався саме шляхом їх передачі раніше визначеному складу суду; автоматизований розподіл судових справ за участю суддів Губенко Н.М. та Кондратової І.Д. не здійснювався, що підтверджується змістом відповідних протоколів.
39.          При цьому Суд звертає увагу, що відсутність суддів Губенко Н.М. та Кондратової І.Д. неможливо було передбачити завчасно, оскільки вона зумовлювалася не перебуванням у запланованій відпустці, а направленням у відрядження. Останнє здійснюється за наказом голови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, який також визначає його тривалість, день початку та закінчення.
40.          Верховний Суд неодноразово наголошував, що судді не мають жодного впливу на формування складу суду для розгляду справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції (постанови Верховного Суду від 24.05.2021 у справі №904/1240/18, від 29.12.2020 у справі №910/2619/20, від 19.11.2020 у справі №904/3282/16, ухвали Верховного Суду від 14.04.2025 у справі №910/5627/23, від 24.02.2025 у справі №910/7196/22, від 07.02.2025 у справі №918/1116/23).
41.          Згідно з частиною другою статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.
42.          Частина третя статті 6 ГПК України передбачає, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).
43.          Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.
44.          З огляду на викладене, повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, що відбувся 21 березня 2025 року, узгоджується з приписами Положення та Засад, статей 6, 32 ГПК України, статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".
Щодо тверджень Заявника про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів
45.          Заявник посилається на те, що одна зі Скаржниць вже попередньо заявляла відвід судді Вронській Г.О.; стверджує, що, зважаючи на це, обставини зміни членів колегії суддів викликають у стороннього спостерігача обґрунтовані сумніви в неупередженості колегії суддів.
46.          Відповідно до частин першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.
47.          Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.
48.          Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
49.          Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.
50.          Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:
- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;
- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
51.          За суб`єктивним критерієм особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункти 49, 50 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006, заява №33949/02).
52.          Зміст об`єктивного критерію визначається, зокрема, за такими аспектами:
- чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункти 27, 28, З0 рішення ЄСПЛ у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24.02.1993, заява № 14396/88; пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) від 21.12.2000, заява №33958/96);
- чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (пункт 64 рішення ЄСПЛ у справі "Бочан проти України" від 03.05.2007, заява №7577/02);
- окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли би викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення ЄСПЛ у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010, заява №16695/04);
- чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про небезсторонність суду (пункт 38 рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom) від 10.06.1996, заява №22399/93).
53.          Суд звертає увагу, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді може не тільки викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й бути пов`язана з питанням його / її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (пункт 119 рішення ЄСПЛ у справі "Кіпріану проти Кіпру" (Kyprianou v. Cyprus) [ВП] від 15.12.2005, заява №73797/01).
54.          ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак визначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід.
55.          Особа, яка подала заяву про відвід судді (суддів), повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (суддів) у розгляді справи. Відвід має бути вмотивованим, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.
56.          Зважаючи на приписи частини четвертої статті 38 ГПК України, твердження про упередженість та / або небезсторонність судді має бути доведене за конкретною обставиною саме заявником, адже суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних та фактичних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи. Лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
57.          Таким чином, не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, що не підтверджені належними й допустимими доказами.
58.          Верховний Суд зауважує, що в порядку, встановленому ГПК України, заява ОСОБА_2 про відвід судді Вронської Г.О. була визнана необґрунтованою та передана автоматичний розподіл з подальшою відмовою у її задоволенні. Доводи заяви не знайшли підтвердження, отже не можуть слугувати підставою для заявлення іншого відводу.
59.          Інших обставин, які б могли свідчити про сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів, Заявник не навів.
60.          З урахуванням зазначеного, Суд дійшов висновку, що заява Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" про відвід колегії суддів у складі Вронської Г.О., Баранця О.М. та Студенця В.І. є необґрунтованою. Наведені доводи базуються на власній суб`єктивній оцінці Заявником норм ГПК України, Положення та Засад у частині підстав визначення колегії суддів для розгляду справи.
Керуючись статтями 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Визнати необґрунтованою заяву Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" про відвід колегії суддів у складі Вронської Ганни Олександрівни, Баранця Олександра Миколайовича та Студенця Володимира Івановича від розгляду справи №910/4707/21 за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2025 у справі №910/4707/21.
2.          Передати матеріали справи №910/4707/21, наявні в суді касаційної інстанції, на автоматичний розподіл для визначення судді з розгляду заяви Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" про відвід колегії суддів у складі Вронської Ганни Олександрівни, Баранця Олександра Миколайовича та Студенця Володимира Івановича від розгляду справи №910/4707/21 за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2025 у справі №910/4707/21.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча                                                                                          Г. Вронська

Судді                                                                                                    О. Баранець

                                                                                                    В. Студенець