ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 року 

м. Київ

cправа №  910/1799/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Берднік І. С. - головуючого, Зуєва В. А., Міщенка І. С.,
секретар судового засідання - Корнієнко О. В., 
за участю представників:
Товариства з обмеженою 
відповідальністю «Ренджи Ізмаїл» - Кобця Р. Ю.,
Приватного акціонерного товариства
«Національна енергетична компанія «Укренерго» - Шатарської Т. З.,
Державного підприємства «Гарантований покупець» - Франюка А. В.,
Національної комісії, що здійснює 
державне регулювання у сферах 
енергетики та комунальних послуг - не з`явився,
Акціонерного товариства «Херсонобленерго» - не з`явився,
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Українські технологічні продукти» - не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу (із урахуванням нової редакції касаційної скарги) Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренджи Ізмаїл»
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 (у складі колегії суддів: Андрієнко В. В. (головуючий), Буравльов С. І., Шапран В. В.)
у справі № 910/1799/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренджи Ізмаїл»
до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»,
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Державного підприємства «Гарантований покупець», Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Акціонерного товариства «Херсонобленерго», Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські технологічні продукти»,
про зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
У лютому 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Ренджи Ізмаїл» (далі - ТОВ «Ренджи Ізмаїл») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - ПрАТ «НЕК «Укренерго»), у якому просило суд зобов`язати ПрАТ «НЕК «Укренерго» вчинити дії, а саме: 
- визнати обсяг генерації електричної енергії ресурсним об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) за квітень 2023 року на рівні 1 075 089,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії на рівні 4 443,000 кВт*год - відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W803196486758L (62ZV1857G472478) нарівні 0 кВт*год;
- визнати обсяг відпуску електричної енергії ресурсним об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) за травень 2023 року на рівні 1 772 840,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії 4 102,000 кВт*год, відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62 W 803196486758L (62 ZV18579 G472478) на рівні 0 кВт*год;
- визнати обсяг генерації ресурсним об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579 G472478) за 10 днів червня 2023 року нарівні 488 558,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії на рівні 1 474,000 кВт*год, відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММЬ із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62 W 803196486758L (62 ZV18579 G472478) на рівні 0 кВт*год;
- зобов`язати ПрАТ «НЕК «Укренерго» здійснити коригування даних у системі управління ринком (ММS) щодо ресурсного об`єкту 62W803196486758L (62ZV18579G472478) шляхом визначення значень сертифікованих даних комерційного обліку щодо обсягів генерації електричної енергії та споживання електричної енергії за квітень 2023 року, травень 2023 року, період з 1 по 14 червня (включно) 2023 року відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W803196486758L (62ZV18579G472478) на рівні 0 кВт*год.
Позовні вимоги обґрунтовано відсутністю законних підстав для анулювання (коригування) відповідачем сертифікованих даних комерційного обліку за спірний період. 
Ухвалами Господарського суду міста Києва від 20.03.20204 та 24.04.2024 залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Державного підприємства «Гарантований покупець» (далі - ДП «Гарантований покупець»), Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (далі - АТ «Херсонобленерго»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські технологічні продукти».
Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.09.2024 позов задоволено повністю. 
Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 заяву ТОВ «Ренджи Ізмаїл» про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково; стягнуто з ПрАТ «НЕК «Укренерго» на користь ТОВ «Ренджи Ізмаїл» витрати на правничу допомогу в розмірі 50 000,00 грн; в іншій частині клопотання відмовлено.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2024 скасовано та ухвалено нове рішення. У позові відмовлено повністю. Додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 скасоване. У задоволенні заяви ТОВ «Ренджи Ізмаїл» про ухвалення додаткового рішення відмовлено повністю. 
Не погоджуючись з висновками суду апеляційної інстанції, у березні 2025 року ТОВ «Ренджи Ізмаїл» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права та наявність випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025, а рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2024  та додаткове рішенням Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 залишити в силі. 
Крім того, у поданій касаційній скарзі ТОВ «Ренджи Ізмаїл» надало попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 100  000,00 грн, які товариство понесло і очікує понести у зв`язку із розглядом справи у суді касаційної інстанції, докази на підтвердження яких будуть подані відповідно до вимог процесуального законодавства.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2025 у справі № 910/1799/24 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ТОВ «Ренджи Ізмаїл» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 з підстави, передбаченої пунктом 3 частини 2 статті 287 ГПК України; касаційну скаргу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 14.05.2025.
ПрАТ «НЕК «Укренерго»  у відзиві на касаційну скаргу зазначає про законність та обґрунтованість постанови суду апеляційної інстанції, просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
ДП «Гарантований покупець» у відзиві на касаційну скаргу посилається на те, що доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують правильність висновку суду апеляційної інстанції про обрання позивачем неефективного способу захисту, просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення  - без змін.
НКРЕКП, АТ «Херсонобленерго», Товариство з обмеженою відповідальністю «Українські технологічні продукти» у судове засідання своїх представників не направили.
Відповідно до частини 1 статті 301 ГПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено у статті 202 ГПК України.
Так, за змістом частини 1 і пункту 1 частини 2 статті 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання.
Ураховуючи положення статті 202 ГПК України, наявність відомостей про направлення зазначеним учасникам справи ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, що підтверджено матеріалами справи, а також те, що зазначені учасники справи не зверталось до суду з будь-якими заявами щодо розгляду справи, явка учасників справи не визнавалася судом обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, Верховний Суд дійшов висновку про можливість розгляду касаційної скарги по суті за відсутності  представників НКРЕКП, АТ «Херсонобленерго», Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські технологічні продукти».
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників ТОВ «Ренджи Ізмаїл», ПрАТ «НЕК «Укренерго», ДП «Гарантований покупець», дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та заперечення проти неї, перевіривши матеріали справи, Верховний Суд дійшов таких висновків.
Судом апеляційної інстанції установлено, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» здійснює господарську діяльність з виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії (енергії сонця) на підставі ліцензії ІІКРЕКП від 05.07.2019  № 1348. 
Товариство здійснює виробництво електричної енергії, зокрема, на об`єкті генерації фотогальванічній електростанції ЕІС 62W803196486758L, що розташована на тимчасово окупованій рф території Херсонської області, а саме за адресою: вул. Івана Франка, 35, 37, с. Рубанівка, Великоленетиський район, Херсонська область. 
ТОВ «Ренджи Ізмаїл» (продавець) продає вироблену електричну енергію за «зеленим» тарифом ДП «Гарантований покупець» (гарантований покупець) на підставі договору від 28.04.2017 № 13387/07 зі змінами, внесеними додатковими угодами від 05.07.2019 № 410/01, від 27.12.2019 № 1625/01, від 12.03.2020 № 385/01/20, від 26.02.2021 № 843/01/21 та від 18.05.2023 № 1172/07/23.
Відповідно до пункту 1.1 договору (у редакції додаткової угоди від 12.03.2020 №385/01/20) продавець за «зеленим» тарифом зобов`язується продавати, а гарантований покупець зобов`язується купувати всю відпущену електричну енергію, вироблену продавцем за «зеленим» тарифом, та здійснювати її оплату відповідно до умов цього договору та законодавства України, у тому числі Порядку купівлі гарантованим покупцем електричної енергії, виробленої з альтернативних джерел, затвердженого постановою НКРЕКП від 26.04.2019 № 641 (далі - Порядок), або Порядку продажу та обліку електричної енергії, виробленої споживачами, а також розрахунків за неї, затвердженого постановою НКРЕКП від 13.12.2019 № 2804 (далі - Порядок продажу електричної енергії).
Згідно з пунктом 3.1 договору (у редакції додаткової угоди від 12.03.2020                                   № 385/01/20) обсяг фактично проданої та купленої електричної енергії визначається відповідно до положень глави 8 Порядку або глави 5 Порядку продажу електричної енергії споживачами на підставі даних обліку, наданих гарантованому покупцю адміністратором комерційного обліку відповідно до глави 7 Порядку або глави 4 Порядку продажу електричної енергії споживачами.
Функції адміністратора комерційного обліку (АКО) виконує ПрАТ «НЕК «Укренерго» відповідно до статті 53 Закону України «Про ринок електричної енергії». Тобто, розрахунки між ТОВ «Ренджи Ізмаїл»  та ДП «Гарантований покупець» здійснюються на підставі сертифікованих даних комерційного обліку, наданих ПрАТ «ПЕК «Укренерго» як АКО.
Обсяг електричної енергії, яка підлягає оплаті ДП «Гарантований покупець» визначається як різниця між обсягом генерації електричної енергії та обсягом витрат власного споживання електричної енергії продавцем (пункт 4.2 Порядку продажу електричної енергії).
За квітень 2023 року обсяг генерації електричної енергії об`єктом 62W803196486758L (62ZV185790472478) становив 1 075 089,000 кВт*год, обсяг власного споживання - 443,000 кВт*год, що підтверджується Актом про виробіток та відпуск електричної енергії за квітень 2023 року. Зазначені дані комерційного обліку сертифіковані ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО та завантажені до системи управління ринком (ММS).
Сальдоване значення зареєстрованих обсягів електричної енергії - різниця між обсягом генерації та власного споживання електричної енергії, що за квітень 2023 року становило 1 070 646,000 кВт*год , - це обсяг електричної енергії проданої ДП «Гарантований покупець» згідно з договором. Загальна вартість зазначеного обсягу проданої ДП «Гарантований покупець» електричної енергії становила 6 407 173,92 грн з ПДВ, з яких ДП «Гарантований покупець» сплачено 2 672 910, 55 грн, що підтверджується Актом купівлі-продажу електроенергії від 30.04.2023 (акт підписаний обома сторонами з використанням кваліфікованих та удосконалених цифрових підписів); 
За травень 2023 року обсяг генерації електричної енергії об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) становив 1 772 840,000 кВт* год, обсяг власного споживання електричної енергії - 4 102,000 кВт*год, що підтверджується Актом про виробіток та відпуск електричної енергії за травень 2023 року. Зазначені дані комерційного обліку сертифіковані ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО та завантажені до системи управління ринком (ММS). 
Сальдоване значення зареєстрованих обсягів електричної енергії - різниця між обсягом генерації та власного споживання електричної енергії, що за травень 2023 року становило 1 768 738,000 кВт*год - це обсяг електричної енергії проданої ДП «Гарантований покупець» згідно з договором. Загальна вартість зазначеного обсягу проданої ДП «Гарантований покупець» електричної енергії становила 10 584 835,69 гри ПДВ, з яких сплачено 3 916 616, 96 грн, що підтверджується Актом купівлі-продажу електроенергії від 30.05.2023, підписаним представниками сторін без зауважень та заперечень; 
За перші 10 днів червня 2023 року обсяг генерації електричної енергії об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) становив 488 558,000 кВт*год, обсяг власного споживання - 1 474,000 кВт*год, що підтверджується Актом про виробіток та відпуск електричної енергії за червень 2023 року. Зазначені дані комерційного обліку сертифіковані ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО та завантажені до системи управління ринком (ММS). 
Сальдоване значення зареєстрованих обсягів електричної енергії - різниця між обсягом генерації та власного споживання електричної енергії, що за червень (перші 10 днів) 2023 року становило 487 084, 000 кВт*год - це обсяг електричної енергії проданої ДП «Гарантований покупець» згідно з договором. Загальна вартість зазначеного обсягу проданої ДП «Гарантований покупець» електричної енергії за перші 10 днів червня становила 2 914 905, 49 грн ПДВ, з яких сплачено 1 107 862, 23 грн. 
У подальшому ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО здійснило коригування (оновлення) сертифікованих даних комерційного обліку за квітень, травень 2023 року та з 1 червня по 14 червня 2023 року встановивши відповідні показники на рівні 0 кВт*год. Відповідні зміни було внесено до системи управління ринком (ММS).
Як наслідок, ДП «Гарантований покупець», отримавши оновлені сертифіковані дані комерційного обліку за вказаний період на рівні 0 кВт*год, здійснило коригування до узгоджених та підписаних актів купівлі-продажу електроенергії за відповідні періоди та звернулося до суду з позовом до позивача про стягнення надлишково сплачених коштів по переплаті за куплену ДП «Гарантований покупець» електричну енергію у квітні, травні та І декаді червня 2023 року (справа № 910/19641/23).
Звертаючись до суду з відповідними позовними вимогами у справі, що розглядається, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» обґрунтувало їх тим, що ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО незаконно здійснило анулювання сертифікованих даних комерційного обліку електроенергії за квітень, травень та частину червня 2023 року.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із його обґрунтованості. 
Здійснюючи розподіл судових витрат, суд першої інстанції, дослідивши надані позивачем докази на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у заявленому до стягнення розмірі 99 480,00 грн та врахувавши клопотання відповідача про зменшення розміру таких витрат, дійшов висновку, що обґрунтованими та доведеними є витрати у розмірі 50  000, 00 грн.
Скасовуючи рішення суду першої інстанції про задоволення позову та приймаючи нове рішення про відмову у задоволенні позову, суд апеляційної інстанції виходив із того, що позивачем обрано неефективний спосіб захисту, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.
Оскільки додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі, суд апеляційної інстанції з огляду на те, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, дійшов висновку про скасування додаткового рішення суду першої інстанції.
У поданій касаційній скарзі, обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, передбачену пунктом 3 частини 2 статті 287 ГПК України, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» послалось на неправильне застосування судом апеляційної інстанції положень статті 5 ГПК України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України за відсутності висновку Верховного Суду у правовідносинах між виробником електричної енергії з альтернативних джерел енергії та ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО, який діє на підставі статті 53 Закону України «Про ринок електричної енергії.
При цьому скаржник зазначає, що ключове питання з якого відсутній висновок Верховного Суду, полягає у визначенні, чи є належним та ефективним способом захисту вимога виробника електричної енергії про зобов`язання ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО здійснити коригування даних (повернення попередніх даних) у системі управління ринком (ММS), якщо попередньо ПрАТ «НЕК «Укренерго» здійснило незаконне «анулювання даних» (змінило показники даних на 0). 
Відповідно до частин 1, 2 статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Верховний Суд, переглянувши постанову суду апеляційної інстанції у межах доводів і вимог касаційної скарги, виходить із такого.
Як встановлено судом апеляційної інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» у лютому 2024 року звернулось до суду з позовом у якому просило зобов`язати ПрАТ «НЕК «Укренерго» вчинити дії, а саме: 
- визнати обсяг генерації електричної енергії ресурсним об`єктом 62W803196486758L  (62ZV18579G472478) за квітень 2023 року на рівні 1 075 089,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії на рівні 4 443,000 кВт*год - відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W803196486758L (62ZV1857G472478) нарівні 0 кВт*год;
- визнати обсяг відпуску електричної енергії ресурсним об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) за травень 2023 року на рівні 1 772 840,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії 4 102,000 кВт*год, відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W 803196486758L (62 ZV18579 G472478) на рівні 0 кВт*год;
- визнати обсяг генерації ресурсним об`єктом 62W803196486758L (62ZV18579G472478) за 10 днів червня 2023 року на рівні 488 558,000 кВт*год та обсяг споживання електричної енергії на рівні 1 474,000 кВт*год, відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W803196486758L (62ZV18579G472478) на рівні 0 кВт*год;
- зобов`язати ПрАТ «НЕК «Укренерго» здійснити коригування даних у системі управління ринком (ММS) щодо ресурсного об`єкту 62W803196486758L (62ZV18579G472478) шляхом визначення значень сертифікованих даних комерційного обліку щодо обсягів генерації електричної енергії та споживання електричної енергії за квітень 2023 року, травень 2023 року, період з 1 по 14 червня (включно) 2023 року відповідно до даних системи управління ринком (ММS) станом до здійснення ПрАТ «НЕК «Укренерго» коригування сертифікованих даних комерційного обліку на платформі ММS із визначенням значення сертифікованих даних комерційного обліку по ресурсному об`єкту 62W803196486758L (62ZV18579G472478) на рівні 0 кВт*год.
Обґрунтовуючи зазначені позовні вимоги, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» послалось на те, що лист АТ «Херсонобленерго» від 01.06.2023 № 01-001280, у якому зазначено про несинхронну роботу об`єкту генерації 62W803196486758L (62ZV18579G472478) з ОЕС України починаючи з 00.00 12.11.2022, а також протокол наради НКРЕКП від 03.07.2023 № 48-п, на підставі яких відповідачем будо здійснено коригування сертифікованих даних комерційного обліку за спірний період, не може бути такою підставою, оскільки лист АТ «Херсонобленерго» має інформаційний характер, а протокол наради НКРЕКП не є рішенням регулятора, обов`язковим для виконання суб`єктами господарювання, що проводять діяльність у сфері енергетики. Крім того, жодним законодавчим актом не передбачено такої підстави для анулювання (коригування) даних як «несинхронна» робота з ОЕС України.
Також ТОВ «Ренджи Ізмаїл» зазначило, що ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО раніше (до вчинення коригування сертифікованих даних комерційного обліку на рівні 0) відповідно до вимог законодавства здійснило перевірку наданих даних комерційного обліку та надало сертифіковані дані комерційного обліку шляхом завантаження їх до системи управління ринком (ММS), які були використані гарантованим покупцем для розрахунку вартості електричної енергії за спірний період. Будь-яких зауважень чи запитів щодо роботи об`єкта генерації ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО позивачу не надсилало, чи сумнівів щодо наданих даних комерційного обліку не висловлювало. При цьому, зміна АКО сертифікованих даних можлива виключно відповідно до процедури врегулювання суперечок, передбаченої Кодексом комерційного обліку, яку не було дотримано відповідачем при авалюванні (коригуванні) даних.
Таке коригування (анулювання) сертифікованих даних комерційного обліку стало підставою для звернення ДП «Гарантований покупець» до суду з позовом про стягнення надлишково сплачених коштів по переплаті за куплену ДП «Гарантований покупець» електричну енергію у квітні, травні та І декаді червня 2023 року (справа № 910/19641/23).
Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.05.2024 у справі № 910/19641/23, залишеним без змін постановою Північний апеляційний господарський суд постановою від 19.11.2024 та постановою Верховного Суду від 12.02.2025, відмовлено у задоволенні позову ДП «Гарантований покупець» про стягнення з ТОВ «Ренджи Ізмаїл» надлишково сплачених коштів по переплаті за куплену ДП «Гарантований покупець» електричну енергію у квітні, травні та І декаді червня 2023 року у розмірі 7 697 389,74 грн за договором від 28.04.2017 № 13387/07.
За висновками судів першої та апеляційної інстанцій у справі № 910/19641/23, відповідно до актів НКРЕКП у спірний період на території Херсонської області діяла виключно одна торгова зона, а саме ОЕС України, а тому у розумінні законодавства як Лівобережна, так і Правобережна частина Херсонщини працювали синхронно в ОЕС України, а тому доводи позивача про несинхронність роботи та відсутність підстав для проведення розрахунків є такими, що суперечать вимогам законодавства. Існування протоколу НКРЕКП від 03.07.2023 № 48-п та листа АТ «Херсонобленерго» не є достатньою підставою у розумінні норм законодавства та положень договору для зміни обсягу фактично проданої електричної енергії та встановлення її обсягів на рівні 0.
Погоджуючись із зазначеними висновками судів першої та апеляційної інстанцій у справі № 910/19641/23, суд касаційної інстанцій зазначив, що розгляд питання щодо правомірності стягнення грошових коштів передбачає з`ясування обставин щодо правових підстав виникнення таких вимог кредитора, відповідно, боржник має себе захищати у судовому процесі про стягнення з нього коштів, заперечуючи законність виникнення вимог.
Таким чином, при розгляді справи № 910/19641/23, суд вже розглянув і надав правову оцінку доводам ТОВ «Ренджи Ізмаїл» про відсутність підстав для коригування ПрАТ «НЕК «Укренерго» сертифікованих даних комерційного обліку на рівні 0, які є предметом  позовних вимог у справі № 910/1799/24, що розглядається.
Статтею 4 ГПК України передбачено право юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, фізичних осіб, які не є підприємцями, державних органів, органів місцевого самоврядування на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. 
Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша, друга статті 5 ГПК України).
За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.
Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
При цьому позивач самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. 
Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюється судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
Аналогічні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 806/5244/15, постановах Верховного Суду від 10.01.2024 у справі № 489/742/20, від 21.02.2024 у справі № 918/1130/22. 
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зауважувала, що, як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (постанови від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17, від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22).
Способи захисту цивільного права чи інтересу - це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16). Тобто це дії, спрямовані на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі № 310/11024/15-ц, від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 09.02.2021 у справі № 381/622/17, від 02 .02.2021 у справі № 925/642/19).
Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суди мають враховувати його ефективність. Це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 .01.2021 у справі № 916/1415/19, від 20.07.2022 у справі № 806/5244/15).
Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. У пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. The United Kingdom) Європейський суд з прав людини виснував, що зазначена норма Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення саме порушеного права особи, яка звернулася за судовим захистом.
Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, від 22.06.2021 у справі № 200/606/18, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц).
Відмовляючи у задоволенні позову, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що обраний позивачем спосіб захисту є неефективним, оскільки задоволення позовних вимог про зобов`язання вчинити дії, які полягають у визнані обсягів відпуску електричної енергії за квітень, травень та 10 днів червня 2023 року на рівні переданих даних комерційного обліку електричної енергії ТОВ «Ренджи Ізмаїл» та зобов`язанні ПрАТ «НЕК «Укренерго» здійснити коригування даних у системі управління ринком (ММS) за квітень, травень та з 1 по 14 червня 2023 року, не може призвести до захисту або відновлення порушеного права позивача. 
При цьому суд апеляційної інстанції виходив із того, що звертаючись до суду з відповідними позовними вимогами, позивач має на меті домогтись не лише вчинення дій з боку відповідача щодо коригування даних комерційного обліку у спірний період (01.04.2023 - 15.04.2023), але і одночасно вирішити спір щодо обсягів виробництва (відпуску та споживання) електричної енергії ТОВ «Ренджи Ізмаїл» у  такий період. Разом з цим, ураховуючи правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 04.09.2020 у справі № 910/10764/19, від 24.05.2023 у справі № 910/3232/22, суд апеляційної інстанції зазначив, що вимога щодо встановлення певних фактів не може бути самостійним предметом розгляду господарським судом, оскільки до повноважень останнього не належить встановлення фактів, що мають юридичне значення. 
Крім того, з огляду на те, що заявлена ТОВ «Ренджи Ізмаїл» позовна вимога в частині визнання дій непромірними у разі її задоволення, не може бути виконана у примусовому порядку, оскільки відсутній механізм виконання такого рішення, суд апеляційної інстанції виснував, що задоволення такої вимоги не призведе до поновлення порушеного права позивача. 
Ураховуючи наведене, а також наявність судового рішення у справі № 910/19641/23, яке набрало законної сили, суд касаційної інстанції погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що у цій конкретній справі № 910/1799/24 позивачем обрано неефективний спосіб захисту.
При цьому суд касаційної інстанції враховує правові позиції, викладені у постановах від 28.01.2020 у справі № 50/311-б, від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц, у яких Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на важливість дотримання принципу процесуальної економії, відповідно до якого штучне подвоєння судового процесу є неприпустимим.
Доводи скаржника про те, що неправильні нульові дані у системі управління ринком  не дозволять учасникам ринку здійснити правильні розрахунки у порядку, встановленому законом, не впливають на правильність висновків суду апеляційної інстанції щодо обрання позивачем неефективного способу захисту, оскільки спір про правильність розрахунків було вирішено у справі № 910/19641/23, а доводи про те, що такі обставини будуть передумовою для обов`язкового звернення до суду щодо кожного питання скаржником не конкретизовані.
Решта доводів скаржника, наведених у касаційній скарзі, зводяться до незгоди з діями ПрАТ «НЕК «Укренерго», водночас суд апеляційної інстанції, постанова якого є предметом перегляду суду касаційної інстанції, відмовив у задоволенні позову з огляду на обрання позивачем неефективного способу захисту, що є самостійною підставою для відмови у позові.
Підставою касаційного оскарження судових рішень у справі № 910/1799/24, що розглядається, ТОВ «Ренджи Ізмаїл» зазначає пункт 3 частини 2 статті 287 ГПК України.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 287 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, зокрема, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Зі змісту вказаної норми вбачається, що вона спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію правовідносин та підлягають застосуванню господарськими судами під час вирішення спору.
У поданій касаційній скарзі ТОВ «Ренджи Ізмаїл» зазначає, що ключове питання з якого відсутній висновок Верховного Суду, полягає у визначенні, чи є належним та ефективним способом захисту вимога виробника електричної енергії про зобов`язання ПрАТ «НЕК «Укренерго» як АКО здійснити коригування даних (повернення попередніх даних) у системі управління ринком (ММS), якщо попередньо ПрАТ «НЕК «Укренерго» здійснило незаконне «анулювання даних» (змінило показника даних на 0).
Разом з тим, суд касаційної інстанції зауважує, що висновки суду апеляційної інстанції про неефективність обраного позивачем способу захисту у справі, що розглядається, відповідають правовим позиціям, наведеним у зазначених вище постановах Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, тому відсутні підстави для формування висновку Верховного Суду із зазначеного скаржником питання.
Крім того, за результатами касаційного перегляду постанови суду апеляційної інстанції судом касаційної інстанції не встановлено неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права чи порушення норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваного судового рішення. 
Отже, підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 3 частини 2 статті 287 ГПК України, не отримала підтвердження під час касаційного провадження. 
Наведене в сукупності виключає можливість задоволення касаційної скарги.
Посилання ПрАТ «НЕК «Укренерго» у відзиві на касаційну скаргу на те, що касаційна скарга підписана та подана представником ТОВ «Ренджи Ізмаїл» без належного підтвердження повноважень адвоката, спростовуються матеріалами справи, із яких вбачається наявність документу (ордер від 20.03.2025 № 1855374), що підтверджує повноваження адвоката Кобця Р. Ю. як представника ТОВ «Ренджи Ізмаїл».
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції, за результатами розгляду касаційної скарги, має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
За змістом статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
Ураховуючи наведене, суд касаційної інстанції, переглянувши оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції - без змін.
Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК України покладається на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренджи Ізмаїл» залишити без задоволення.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 у справі     № 910/1799/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий  суддя                                                                 І. С. Берднік
Судді:                                                                                                 В. А. Зуєв                                                                                                                          
                                                                                                      І. С. Міщенко