ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 травня 2025 року 
м. Київ
cправа №  904/1891/24 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І. Д. - головуючої, суддів: Бакуліної С. В.,      Губенко Н. М., 
за участю секретаря судового засідання - Гнідобор А. В.,
за участю представника позивача - Бичкова В. В. (адвоката),
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу  ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.08.2024 
(суддя Крижний О. М.)
та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 30.01.2025
(головуючий Парусніков Ю. Б., судді: Чередко А. Є., Іванов О. Г.)
у справі за позовом  ОСОБА_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбудінжиниринг"
про визнання недійсними рішення загальних зборів.
Короткий зміст позовних вимог 
1.          У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрбудінжиниринг" (далі - ТОВ "Укрбудінжиниринг") про визнання недійсним з моменту прийняття рішення позачергових загальних зборів учасників цього товариства, оформленого протоколом від 28.03.2024 № 2803.
2.          На обґрунтування позовних вимог послався на недотримання процедури їх скликання та проведення, що позбавило позивача, як учасника товариства, можливості взяти у них участь і запропонувати більш ефективні управлінські рішення, які відповідають інтересам товариства.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
3.          Учасниками ТОВ "Укрбудінжиниринг" є ОСОБА_1 з розміром частки у статутному капіталі 980 грн, що еквівалентно 49 % статутного капіталу, і ОСОБА_2 з розміром частки 1 020 грн, що еквівалентно 51 % статутного капіталу. 
4.           28.03.2024 відбулися позачергові загальні збори ТОВ "Укрбудінжиниринг" і на них прийняті рішення, оформлені протоколом від 28.03.2024 № 2803, ці збори скликав директор.
5.          Відповідно до протоколу участь у зборах брала ОСОБА_2 , яка має 51 голос від загальної кількості голосів, в особі ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності, виданої 07.02.2024 десятою нотаріальною конторою Турецької Республіки та посвідченої нотаріусом Фетхіє Мустафою Йорюк та апостильованою 08.02.2024 за № 15220. 
6.           ОСОБА_1 , який має 49 голосів від загальної кількості голосів, участі у зборах не брав, хоча належним чином повідомлений про їх дату, місце та порядок денний. Запрошений був також економіст товариства Ковальова Наталія Дмитрівна , яку обрано секретарем цих зборів, а ОСОБА_3 головою 
7.          На вирішення порядку денного ставилися такі питання: обрання голови та секретаря загальних зборів; визначення заходів, спрямованих на покращення фінансового стану товариства, а саме: або зменшення статутного капіталу товариства, або збільшення статутного капіталу товариства за рахунок додаткових вкладень учасників та/або третіх осіб та умов їх внесків, установлення розміру додаткових внесків учасників та/або третіх осіб, визначення запланованого розміру статутного капіталу товариства, встановлення строку для внесення додаткових вкладів учасниками та/або третіми особами, встановлення обов`язку виконавчого органу товариства скликати загальні збори учасників товариства для затвердження результатів внесення додаткових вкладів у статутний капітал товариства; або ліквідація товариства.
8.          За рішення щодо зменшення статутного капіталу і ліквідацію товариства не проголосували, разом з тим вирішили вжити заходів, спрямованих на покращення фінансового стану товариства, у тому числі:
-          збільшити статутний капітал на загальну суму 2 000 000 грн за рахунок додаткових вкладів учасників чи третіх осіб і визначити запланований у результаті збільшення розмір статутного капіталу товариства у сумі 2 002 000 грн;
-          учасники товариства мають переважне право на внесення додаткових вкладів до статутного капіталу протягом установленого цими зборами строку;
-          розмір додаткових внесків кожного з учасників визначити пропорційно його частці у статутному капіталі, а саме: додатковий внесок ОСОБА_2 - 1 020 000 грн, додатковий внесок ОСОБА_1 - 980 000 грн;
-          визначити, що додаткові внески вносяться учасниками у безготівковій формі на рахунок товариства у банківській установі Акціонерного товариства "Ощадбанк";
-          кінцевий строк для внесення додаткових внесків учасників до 30.04.2024;
-          невнесення до 30.04.2024 додаткового внеску учасниками, отримання письмової відмови від його внесення або неотримання товариством письмової відмови від внесення вважається відмовою учасника від свого переважного права на внесення додаткового внеску;
-          за наявності факту відмови учасників від додаткового внеску, визначеного цим рішенням, звернутися до третіх осіб, зокрема, кредиторів товариства, з пропозицією про здійснення додаткових вкладів до статутного капіталу, у тому числі шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог між товариством та третьою особою;
-          визначити кінцевий строк для внесення додаткових вкладів третіх осіб 30.06.2024. Конкретний розмір додаткового внеску третьої особи до статутного капіталу, порядок і строк його внесення (з урахуванням визначеного кінцевого строку) встановити шляхом укладення договору, передбаченого частиною дев`ятою статті 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю";
-          зобов`язати директора товариства після закінчення строку для внесення учасниками або третіми особами додаткових внесків негайно скликати загальні збори учасників з метою затвердження результатів унесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР).
9.          Вимоги ОСОБА_1 мотивовані тим, що він з 2024 року перебуває за межами України і звідти надав довіреність батькові - ОСОБА_6 для представництва його інтересів у ТОВ "Укрбудінжиниринг". У квітні 2024 року йому надійшли два поштових відправлення, а саме: надіслане з порушенням строків повідомлення про проведення загальних зборів, на яких він не міг бути присутнім, і протокол зборів, підписаний директором, який сам себе обрав головою зборів, і у ньому відсутні підстави для скликання саме позачергових зборів. Посилається на позбавлення його можливості взяти участь у прийнятті важливих рішень для товариства, позаяк йому не забезпечено належних умов для ознайомлення з матеріалами зборів, оскільки відсутні інструменти для участі у зборах осіб, які перебувають за кордоном (наприклад, відеоконференція). Не погодився з визначенням терміну для внесення додаткових внесків, посилаючись на позбавлення його переважного права, а також збільшення статутного капіталу товариства без економічного та правового обґрунтування.
10.          ТОВ "Укрбудінжиниринг" зі свого боку заперечувало проти позовних вимог унаслідок не доведення позивачем порушення порядку скликання загальних зборів, зокрема, заперечило щодо того, що збори мали бути проведені лише після обов`язкових чергових зборів товариства на тій підставі, що це не передбачено ані статутом товариства, ані чинним законодавством. Відповідно до статуту товариства ініціатива скликання загальних зборів належить виконавчому органу - директору і збори можуть бути скликані у будь-який час для вирішення питань поточної діяльності товариства. Обов`язок зазначати підстави для скликання зборів у повідомленні не перебачений ані законодавством, ані статутом. Стверджує про те, що для скликання зборів не було необхідності забезпечувати позивача альтернативними способами зв`язку чи проводити збори у режимі відеоконференції, оскільки статут цього не вимагає, а від позивача не надходило пропозицій провести збори в іншому форматі. Місце проведення зборів, процедури проведення зборів та прийняття рішень здійснені згідно з вимогами статуту та нормами чинного законодавства, а родинні відносини між позивачем та його представником не є підставою для визнання рішень недійсними, оскільки чинне законодавство не забороняє такого роду взаємин. Наголосив також на тому, що питання, які обговорювалися на зборах, не вимагали одностайного рішення всіх учасників товариства, а мали бути прийняті більшістю голосів, а тому твердження позивача щодо неправомочності прийняття рішень необґрунтовані. До того ж відповідач поставив під сумнів порушене право позивача, оскільки оспорюване рішення загальних зборів не виконане та вичерпало свою дію, позаяк учасники товариства та треті особи (кредитори) у визначені у рішенні строки (до 30.04.2024 для учасників і до 30.06.2024 для третіх осіб) не внесли вклади. 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
11.           28.08.2024 Господарський суд Дніпропетровської області ухвалив рішення, залишене без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 30.01.2025, про відмову у позові. Мотивував тим, що відповідач дотримався вимоги про своєчасне і належне повідомлення позивача про скликання загальних зборів, адже повідомив його за адресою, обумовленою реєстраційними документами, і жодне з визначених позивачем порушень не є підставою для визнання недійсними оспорюваних рішень.
Короткий зміст доводів та вимог касаційної скарги
12.           ОСОБА_1 у касаційній скарзі просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції і направити справу до цього ж суду на новий розгляд. Підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначив пункти 3 та 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
13.          На переконання скаржника, суд апеляційної інстанції неправильно застосував частину третю статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" і просить сформулювати висновок стосовно того, які заходи мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства. 
14.          Посилається також на порушення судом апеляційної інстанції статей 79, 240, 243 ГПК України, що полягає у не дослідженні зібраних доказів, а саме: 
-          листа охоронного Товариства з обмеженою відповідальністю "Вето" про відкриття лише на 22 хвилини офісу у час, коли проходило голосування;
-          акта про неявку на роботу від 28.03.2024 головного інженера ОСОБА_6 , який згодом став довіреною особою ОСОБА_1 , що складений особами, які брали участь у зборах;
-          листа Акціонерного товариства "Укрпошта" від 07.10.2024 №   1.10.004.-27726-24, який підтверджує, що ОСОБА_1 своєчасно не отримав повідомлення про скликання загальних зборів з вини саме пошти;
-          суди не розглянули клопотання позивача про виклик для допиту свідка ОСОБА_7 , а також його не допитано. Не вирішеним залишилося заявлене позивачем в апеляційній скарзі клопотання про витребування від відповідача фінансового звіту (балансу), який підтверджує підставу формування порядку денного та скликання загальних зборів, прийняття рішення про збільшення статутного капіталу та підтверджує чи спростовує покази свідка ОСОБА_7 , а також клопотання про визнання недостовірним і недопустимим доказом наказу від 26.04.2024 № 2/К про призначення водія ОСОБА_7 тимчасово виконуючим обов`язки директора товариства; 
-          протоколу загальних зборів від 25.04.2024 про звільнення директора ОСОБА_3 і наказу від 26.04.2024 про призначення водія ОСОБА_7 тимчасово виконуючим обов`язки директора товариства після припинення загальними зборами повноважень ОСОБА_3 , як директора.  
15.           ОСОБА_1 звернув увагу на необґрунтоване відхилення його клопотання про витребування фінансового звіту товариства за 2023 рік, згідно з яким вартість чистих активів останнього знизилася більш як на 50 % порівняно з цим показником станом на кінець попереднього року.
16.          За твердженням скаржника, у місті Нікополі щоденно відбуваються артилерійські обстріли, БПЛА "полює" за цивільними на вулицях міста і у призначений для проведення загальних зборів час була повітряна тривога, а тому  суди обох інстанцій мали зробити висновок стосовно того, чи скликання, організація та проведення загальних зборів за таких умов є дійсно розумним, безпечним, допустимим і належним способом виконання виконавчим органом своїх зобов`язань, та чи призначалися збори у небезпечному для  життя і здоров`я учасників місці.
17.           ОСОБА_1 стверджує, що суди не з`ясували головне питання, чи були взагалі підстави для скликання позачергових зборів і формування названого вище порядку денного. 
18.          Серед іншого, зазначає, що суд апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвали про виправлення описки повністю змінив резолютивну частину на протилежну, а не виправив описки/арифметичні помилки у постанові, тоді як невідповідність резолютивної частини рішення, проголошеного у судовому засіданні, резолютивній частині повного рішення є порушенням закону, оскільки призводить до невизначеності предмета апеляційного перегляду.
Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
19.          Відзиву на касаційну скаргу від ТОВ "Укрбудінжиниринг" не надходило.
Позиція Верховного Суду
20.          Причиною виникнення спору у цій справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними оскаржуваних рішень загальних зборів.
21.          Слід звернути увагу скаржника на те, що касаційне провадження у справах залежить виключно від доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження. При цьому сам скаржник у касаційній скарзі з огляду на принцип диспозитивності визначає підставу, вимоги та межі касаційного оскарження, а тому тягар доказування наявності підстав для касаційного оскарження покладається на скаржника.
22.          Стаття 116 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) і пункті 1 частини першої статті 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачають, що учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, зокрема, брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.
23.          Відповідно до статті 29 названого Закону загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.
24.          У частині першій статті 98 ЦК України передбачено, що загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.
25.          Компетенція загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю визначена у статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", згідно з якою загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. 
26.          Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів учасника товариства рішенням загальних зборів.
27.          Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів, зокрема, є прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення. Для визнання недійсними рішень загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову. 
28.          Як установили суди попередніх інстанцій, позивача у належний спосіб повідомлено про дату, час і місце проведення загальних зборів, вони проведені за наявності кворуму. Відхилили при цьому доводи позивача, який посилався на перебування його за кордоном і неможливість взяти участь у цих зборах за відсутності інструментів для осіб, які перебувають за кордоном (наприклад, відеоконференції), на тій підставі, що його вчасно повідомлено про проведення цих зборів за місцем реєстрації, тоді як про зміну реєстрації місця проживання позивач відповідача не повідомляв.
29.          Суди також відхилили аргументи позивача, який, ставлячи під сумнів законність оспорюваних рішень загальних зборів, звертався у тому числі до загрози артобстрілу й оголошеної тривоги під час їх проведення. З цього приводу суди виснували, що це може бути важливою обставиною, якщо позивач не зміг брати участь через небезпеку, однак у матеріалах справи відсутні докази, що позивач саме через це не взяв участь у зборах. Виснували, що зауваження позивача щодо типу зборів (чергові чи позачергові) і питання обрання голови та секретаря не є підставою для визнання рішень зборів недійсними.
30.          Суд касаційної інстанції у силу частини другої статті 300 ГПК України не переоцінює ці докази. 
31.          У контексті обраної скаржником підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник у касаційній скарзі окреслює свою позицію щодо правовідносин, що склалися між учасниками спору, в яких, на його думку, відсутній висновок суду касаційної інстанції щодо застосування частини третьої статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", оскільки, як переконує ОСОБА_1 , суди неправильно застосували цю норму закону. Тому він просить сформулювати висновок стосовно того, які заходи мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства. 
32.          Стаття 31 названого Закону визначає випадки, за яких скликаються загальні збори учасників. Частина третя цієї статті передбачає, що якщо вартість чистих активів товариства знизилася більш як на 50 відсотків порівняно з цим показником станом на кінець попереднього року, виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників, які мають відбутися протягом 60 днів з дня такого зниження. До порядку денного таких загальних зборів учасників включаються питання про заходи, які мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, про зменшення статутного капіталу товариства або про ліквідацію товариства.
33.          Суди обох інстанцій звернули увагу на передбачене законом право учасників збільшувати статутний капітал за рахунок додаткових вкладів учасників або третіх осіб з метою покращення фінансового стану товариства. Варіант зменшення статутного капіталу загальні збори відхилили як неефективний і проголосували за його збільшення. З цього приводу суди виснували, що таке рішення повинно бути прийнято на основі реального фінансового стану товариства, зокрема підтвердження того, що це збільшення капіталу є доцільним і відповідає інтересам товариства. Звернули увагу на важливість доступу учасників до фінансових звітів, які підтверджують необхідність збільшення капіталу, а також для дотримання вимог щодо забезпечення прозорості і добросовісності проведення процедури. Позивач не надав доказів відмови йому, як учаснику, в ознайомленні з фінансовими документами товариства, а рішення зборів лишилося невиконаним та вичерпало свою дію з підстав невнесення вкладів учасниками товариства та третіми особами (кредиторами) у строки, установлені загальними зборами (для учасників до 30.04.2024, а для третіх осіб до 30.06.2024).
34.          Тобто ОСОБА_1 , який є власником 49 % статутного капіталу товариства і має 49 голосів від загальної кількості голосів, участі у зборах не брав, але оскаржує рішення загальних зборів про збільшення статутного капіталу товариства і не згоден із судами, які відмовили у позові, стверджуючи, що вони не дослідили фінансових документів товариства, які мали бути підставою для проведення цих зборів. 
35.          Законом передбачене право учасника товариства збільшити статутний капітал товариства за рахунок додаткового вкладу. Реалізація цього права учасником товариства має здійснюватися у порядку, встановленому законом. Процедура збільшення статутного капіталу товариства за рахунок додаткових вкладів учасників та / або третіх осіб встановлена у статті 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".
36.          Згідно з частиною першою та пунктами 2 - 5 частини другої статті 30 цього Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів товариства законом або статутом товариства. До компетенції загальних зборів учасників належать: внесення змін до статуту товариства; зміна розміру статутного капіталу товариства; затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника; перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених цим Законом.
37.          Прийняття рішень про залучення додаткових вкладів, затвердження результатів внесення додаткових вкладів, розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених додаткових вкладів, затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства, передбачених статтею 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, що відповідає та узгоджується з положеннями статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" щодо компетенції загальних зборів учасників.
38.          Виключна компетенція полягає у тому, що лише єдиний орган управління товариством (у цьому випадку - загальні збори учасників товариства) може вирішувати певне питання. У разі, якщо закон передбачає прийняття рішення з того чи іншого питання виключно загальними зборами, ці повноваження не можуть відповідно до статуту юридичної особи бути надані або делеговані іншим органам цієї особи. Відповідно і суд не вправі втручатися у господарсько-управлінську діяльність товариства та брати на себе функції органів управління товариством, зокрема не може приймати рішення з питань, віднесених до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства. 
39.          Слід звернути увагу на те, що позиція про те, що суд не має права втручатися у господарську діяльність товариства та, зокрема у виключну компетенцію органу управління товариством, є сталою, загальною та застосовувалася судом касаційної інстанції у справах з різними правовідносинами. Ця позиція підлягає врахуванню і у цій справі.
40.          Питання, яке поставив скаржник у касаційній скарзі перед Верховним Судом, щодо того, які заходи мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, виходить за межі компетенції господарського суду, оскільки суд не має права втручатися у господарсько-управлінську діяльність товариства та брати на себе функції органів управління товариством, у тому числі шляхом перевірки його фінансового стану та необхідності або доцільності винесення на розгляд зборів питання щодо збільшення статутного капіталу товариства. 
41.          Крім того, у цій справі не йдеться про неправильне застосування судами попередніх інстанцій частини третьої статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", оскільки суди на неї не посилалися, адже питання, які включаються до порядку денного загальних зборів учасників, у тому числі про заходи, які мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, є виключно компетенцією загальних зборів.
42.          До того ж оскаржуване рішення зборів лишилося невиконаним та вичерпало свою дію з підстав невнесення учасниками товариства або третіми особами у визначений у рішенні строк вкладів. Поряд з цим Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.10.2020 у справі №   369/10789/14-ц виснувала, що: "суд має розглядати лише такий спір, у якому позовні вимоги можуть бути або задоволені, чим спір по суті буде вичерпано, або у їх задоволенні може бути відмовлено. У тому ж разі якщо за змістом заявлених позовних вимог (а не з огляду на обставини справи) задоволення позову є неможливим, немає, як видається, підстав стверджувати про наявність юридичного спору. Суд повинен ухвалювати рішення, яким вичерпувати конфлікт між сторонами, а не давати одній зі сторін за відсутності для цього юридичних підстав сподівання на те, що вона в майбутньому отримає бажане для неї рішення".
43.          При посиланні на пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України, як підставу касаційного оскарження, скаржник мав обов`язок обґрунтувати не лише відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування частини третьої статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у подібних правовідносинах, але й необхідність її застосування для правильного вирішення спору. Адже норма пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях застосування норм права. Натомість колегія суддів не вбачає підстав для формування висновку із поставленого скаржником питання про те, які заходи мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, позаяк це знаходиться виключно у компетенції загальних зборів.
44.          Суди також аргументовано спростували доводи скаржника про те, що збори не могли відбутися 28.03.2024 о 10:45, оскільки офіс був зачинений до 11:10 год, на тій підставі, що позивач не надав доказів того, що збори не відбулися в обумовлений час. 
45.          Доводи скаржника стосовно ненадання належної оцінки показам свідка і відмову без достатніх підстав у виклику його апеляційний господарський суд правомірно відхилив на тій підставі, що суд першої інстанції мав право оцінювати необхідність залучення свідка, зважаючи на те, чи можуть обставини справи бути підтверджені іншими доказами. Разом з тим у цьому випадку суд вважав, що обставини справи можна встановити в інший спосіб з урахуванням наданих сторонами доказів.
46.          Твердження ОСОБА_1 про невинесення судом попередньої інстанції ухвали стосовно заяви позивача про виклик свідка також не спростовують правильних висновків судів у прийнятому рішенні, оскільки відмова у виклику свідка була мотивована належним чином і суд вважав, що інші докази були достатніми для вирішення спору без виклику свідка. 
47.          Крім того, суд апеляційної інстанції підставно спростував посилання скаржника на лист Акціонерного товариства "Укрпошта" від 07.10.2024 №   1.10.004.-27726-24, який надавався до суду апеляційної інстанції, оскільки він не довів неможливість подання його у суд першої інстанції.
48.          Зауваження скаржника стосовно невідповідності проголошеної у судовому засіданні резолютивної частини постанови викладеній у повному тексті не знайшли підтвердження, адже зміст повного тексту постанови відповідає резолютивній частині постанови про залишення без змін судового рішення місцевого господарського суду з урахуванням постановленої ухвали про виправлення описки. До того ж згідно із звукозаписом судового засідання, на якому проголошувалася вступна і резолютивна частина оскаржуваної постанови, колегія суддів оголосила про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін. Оскарження постанови з цієї підстави не відбулося, тоді як, як зазначено у пункті 21, касаційне провадження у справах залежить виключно від доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, і скаржник самостійно визначає підставу, вимоги та межі касаційного оскарження.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
49.          Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішенні судів першої та апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
50.          Згідно з вимогами статті 309 цього ж Кодексу суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
51.          Переглянувши оскаржувані судові рішення у межах наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, колегія суддів вважає, що судові рішення ухвалені із додержанням норм процесуального та матеріального права і підстав для їх зміни чи скасування немає.
Судові витрати
52.          Судовий збір за подання касаційної скарги відповідно до статті 129 ГПК України покладається на скаржника.
Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.08.2024 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 30.01.2025 у справі №   904/1891/24 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуюча                                                                                          І. Кондратова

Судді                                                                                           С. Бакуліна          

                                                                                                    Н. Губенко