УХВАЛА

24 січня 2025 року 
м. Київ

cправа №  910/3533/24 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Васьковського О.В. 

розглянувши матеріали касаційної скарги  Фонду гарантування вкладів фізичних осіб
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2024 (суддя Яковенко А.В.),
на постанову  Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2024 (у складі колегії суддів: Отрюха Б.В., Пантелієнка В.О., Остапенка О.М.) 
у справі №910/3533/24
за заявою ОСОБА_1 
про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

ВСТАНОВИВ:
08.01.2025 Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2024 та  постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2024 у справі №910/3533/24.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/3533/24 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Васьковський О.В., суддя - Білоус В.В., суддя - Погребняк В.Я., що підтверджується протоколом передачі  судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 10.01.2025.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що вказана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне. 
З 18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами", зокрема щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - ЄСІТС).
Відповідно до приписів пункту 2 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону від 29.06.2023 №     3200-IX, далі - ГПК України) у касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Згідно з приписами частин п`ятої, шостої статті 6 ГПК України:
- суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів);
- електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу;
- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку;
- процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат;
Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, вона подана та підписана представником Фонду гарантування вкладів фізичних осіб  - адвокатом Гуленко Ю.М.,  проте не містить відомостей стосовно наявності або відсутності електронного кабінету у вказаного адвоката, який відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), та не зазначено реєстраційного номера облікової картки платника податків, з метою подальшої ідентифікації вказаної особи у підсистемі "Електронний суд".
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 встановлений у розмірі 3028,00 грн.
Відповідно до підпунктів 2, 9 пункту 2 частини другої статті 4 названого Закону, в редакції чинній на момент подання касаційної скарги, ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Ставка судового збору за подання до господарського суду заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство становить 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Предметом оскарження до Верховного Суду є постанова Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2024, якою переглянуто та залишено без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ,  . 
Враховуючи вимоги касаційної скарги, скаржнику належало сплатити судовий збір в розмірі 60560,00 грн (3028 * 10 * 200%).
Проте, скаржником за платіжною інструкцією №3339 від 26.12.2024 сплачено лише 3028,00 грн, тобто на 57532,00 грн менше від суми судового збору, що підлягає сплаті у цьому випадку.
Згідно з частиною 2 статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статті 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Вимогами частини 2 статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме ? зареєструвати електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд",  про що повідомити Верховний Суд, сплатити судовий збір в розмірі визначеному цією ухвалою.
Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що неусунення або неповне (неналежне) усунення зазначених недоліків протягом установленого строку матиме наслідком повернення касаційної скарги на підставі частини п`ятої статті 292 ГПК України.
На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290 ГПК України, Верховний Суд, 
У Х В А Л И В:
1. Касаційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2024 та  постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2024 у справі №910/3533/24  залишити без руху.
2. Надати строк на усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали, а саме: зареєструвати електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд",  про що повідомити Верховний Суд, надати докази доплати судового збору у встановленому порядку в розмірі 57532,00 грн.
3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                       О.В. Васьковський