УХВАЛА

17 березня 2025 року 
м. Київ

cправа №  910/8362/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н. М. - головуючий, Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг"

на ухвалу Господарського суду міста Києва
у складі судді Васильченко Т. В.
від 03.12.2024 та
на постанову Північного апеляційного господарського суду 
у складі колегії суддів: Кравчук Г. А., Коротун О. М., Тищенко А. І.
від 20.01.2025

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг"
про стягнення 88 695 381,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" у поновленні строку для пред`явлення зустрічного позову у справі № 910/8362/24. Зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" про визнання на підставі заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог частково припиненим грошове зобов`язання - повернуто.

Постановою від 20.01.2025 Північний апеляційний господарський суд залишив без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 у справі № 910/8362/24.

10 лютого 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2025 у справі № 910/8362/24.

В касаційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" ставить питання про скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2025 у справі № 910/8362/24, з направленням справи № 910/8362/24 до Господарського суду міста Києва для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом. Скаржник зазначає, що оцінка судом першої та апеляційної інстанцій підстав для поновлення процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви була надмірно формальною з підстав неналежного з`ясування обставин справи. 

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2025 для розгляду справи № 910/8362/24 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у складі: ОСОБА_1. - головуючий суддя; судді: Булгакова І. В., Колос І. Б.

Розпорядженням заступника керівника Апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду № 32.2-01/279 від 27.02.2025 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 910/8362/24 у зв`язку із рішенням Вищої ради правосуддя від 25.02.2025 про відставку судді ОСОБА_1 .

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 для розгляду справи № 910/8362/24 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у складі: Губенко Н. М. - головуючий суддя; судді: Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг", Суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті касаційного провадження з огляду на наступне.  

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 46 та частиною 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. При цьому, за приписами частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог, зокрема, частини 1 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до частини 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

З наведеного слідує, що право на подання зустрічного позову може бути реалізовано виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії (подібні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 24.12.2019 у справі № 910/5172/19, від 06.12.2023 у справі № 918/604/23, від 16.09.2024 у справі № 917/321/24, від 21.10.2024 у справі № 914/3445/23).

Пунктом 8 частини 2 статті 176 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про прийняття позовної заяви та відкриття провадження зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвалою від 09.08.2024 Господарський суд міста Києва прийняв позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" до розгляду та відкрив провадження у справі   № 910/8362/24; постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання на 17.09.2024 о 15:45; встановив Товариству з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" строк для подання відзиву на позовну заяву відповідно до статті 178 Господарського процесуального кодексу України - протягом шістнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, тощо. 

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ухвала про відкриття провадження у справі № 910/8362/24 від 09.08.2024 надіслана до Електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" 09.08.2024 о 19:30 відповідно до частини 6 статті 6, частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із пунктом 2 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Водночас абзацом 2 пункту 5 частини 6 статті 242 цього Кодексу встановлено що, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи викладене, останнім днем строку для пред`явлення зустрічного позову було 28.08.2024. 

Поряд із цим із зустрічним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" звернулось до Господарського суду міста Києва 22.11.2024, тобто з пропуском процесуального строку. Водночас у зустрічному позові Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" просило також поновити процесуальний строк для його подання оскільки було позбавлено можливості подати зустрічний позов у строк для подання відзиву, так як позивач лише у відповіді на відзив заперечив проти дійсності одностороннього правочину у вигляді заяви про часткове зарахування грошового зобов`язання №125/3/2-7438 на суму 82 287 972,82 грн.

Згідно із пунктом 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно із статтею 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. 

Відповідно до статті 114 Господарського процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Приписами статті 118 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до частини 1   статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Із правового контексту норм статей 118, 119 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він поновленню. Як свідчить правовий аналіз норм чинного процесуального законодавства, господарський суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини для поновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства (подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 910/15481/17).

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони, прокурора чи зі своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і поновити пропущений строк, крім випадків, передбачених положеннями Господарського процесуального кодексу України. Отже, вирішуючи це питання, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і залежно від встановленого - вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 910/22695/13).

Закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Отже, питання про поважність причин пропуску процесуального строку вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У цій справі суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що наведені Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" обставини на обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду із зустрічним позовом та/або неможливості його подання раніше зазначеної дати, не є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення заявника та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного пред`явлення зустрічного позову у встановлений законом строк. 

Відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що зустрічний позов був поданий з порушенням вимог частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України та без наявності поважних причин пропуску процесуального строку для звернення із зустрічним позовом, зустрічний позов правомірно повернутий заявникові.

Суд також враховує, що повернення зустрічного позову не позбавляє Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг"  права пред`являти позов у загальному порядку.

Відповідно до частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2025 та відмову у відкритті касаційного провадження у справі № 910/8362/24, оскільки в судових рішеннях, про перегляд яких подано касаційну скаргу, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд 

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 910/8362/24 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                   Н. М. Губенко 

Судді                                                                                                С. В. Бакуліна

                                                                                                         І. Д. Кондратова