УХВАЛА

17 березня 2025 року 
м. Київ

справа №420/20895/24
адміністративне провадження № К/990/8503/25  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Юрченко В.П.,
суддів: Васильєвої І.А.,  Гімона М.М., 
перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2025 у справі № 420/20895/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» звернулось до суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України, у якому просило:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Волинській області за №8509305/40888064 від 28.03.2023р.;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну №11 від 24.01.2023, складену ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН», в ЄРПН датою її подання.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 позов задоволено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2024 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області задоволено частково. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 скасовано. Прийнято у справі нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Не погодившись з рішеннями суду апеляційної інстанцій, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" 28.02.2025, тобто в межах строку на касаційне оскарження, звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження суд касаційної інстанції виходив з наступного.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 08.07.2024 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 122 КАС України та у зв`язку з пропуском строку; невідповідності позовної заяви статті 160, 161 КАС України, тобто у зв`язку з відсутністю документа, яким підтверджено повну сплату судового збору за подання даного позову, та встановлено десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для звернення до суду з  заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших (нових) підстав, що можуть свідчити про поважність причин пропуску такого строку з підтверджуючими відповідні обставини доказами; документом про сплату судового збору у розмірі 3028 грн.

До суду 22.07.2024 від представника позивача надійшла заява на усунення недоліків, до якої додано платіжну інструкцію від 11.07.2024, заяву про поновлення строку звернення та заперечення на клопотання представника відповідача. На обґрунтування вказаної заяви представник знову посилається на наявність загрози для працівників підприємства у зв`язку з воєнним станом, наявність проблем з електропостачанням, вивезенням документів у безпечне місце поза межами офісу позивача, наявність технічних проблем з сервером на якому зберігалась вся первинна документація підприємства, перебування директора товариства за кордоном та у відрядженнях.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 продовжено строк на усунення недоліків позовної заяви, оскільки підставам, які зазначені в заяві позивача про поновлення строку, вже надавалась оцінка судом.

12.08.2024 від представника позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду. На обґрунтування клопотання представник позивача зазначив, що у травні 2023 через перепад напруги вийшло із ладу комп`ютерне обладнання, зокрема сервер, на якому зберігалось необхідна інформація та документи, у тому числі по взаємовідносинах із ТОВ «Прометей Сайлос». Лише у квітні 2024 року вдалось відновити та налагодити роботу серверу і Товариство змогло отримати доступ до документів.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06.09.2024 строк на звернення до суду поновлений та прийнято позовну заяву до розгляду.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 позов задоволено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2024 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області задоволено частково. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 скасовано. Прийнято у справі нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» пропущено встановлений законом строк звернення в суд із даними позовними вимогами та будь-яких обґрунтувань обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не наведено та не доведено.

Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанцій норм процесуального права при постановленні судових рішень про залишення позову без розгляду є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України               (далі - КАС України) передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналіз наведених норм свідчить, що в разі якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав. Законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводити ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду. Особа, яка заявляє клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Так, судами першої і апеляційної інстанцій встановлено, що позивач оскаржує зокрема рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Волинській області за №8509305/40888064 від 28.03.2023.

При цьому за захистом своїх прав, свобод чи інтересів позивач звернувся до суду першої інстанції лише 01.07.2024, тобто із значним пропуском строку, встановленого КАС України.

Водночас у клопотаннях про поновлення строку для звернення до суду з адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН" зазначало про велику кількість повітряних тривог, обстріли, проблеми з електропостачанням; відсутність доступу до первинної документації у зв`язку з евакуацією первинної документації та наявністю технічних перешкод із сервером підприємства; перебування директора на інших посадах, у відрядженнях та закордоном.

Позивач стверджує, що ці обставини завадили вчасно звернутись до суду для захисту свої прав, тому вважає причини пропуску строку звернення до суду об`єктивними і поважними.

З цього приводу судом апеляційної інстанції зазначено, що посилання на інтернет-джерела жодним чином не узгоджуються із діяльністю самого товариства, позивачем не обумовлюється та не пояснюється прямий причинний зв`язок, не надаються докази, що підтверджують неможливість здійснення діяльності самого підприємства.

Введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. 

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні, обстріли, перебої в енергопостачанні, евакуація звітності та інші зазначені у клопотанні обставини, не є підставою для поновлення процесуального строку, оскільки не призводять до неможливості виконання учасником судового процесу процесуальних дій по своєчасному зверненню до суду з позовом.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що ОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» продовжувало здійснювати господарську діяльність в умовах воєнного стану у значних обсягах, для цього керівництвом вчинялися певні дії (відрядження директора тощо). Водночас жодних дій задля відстоювання інтересів товариства у сфері податкового обліку не вчинялося, жодних відряджень до місця евакуації первинної документації (яке знаходилось у безпечному місці) не здійснювалось, хоча були відрядження задля інших цілей, а тому можна зробити висновок, що керівництвом було визначено саме таку пріоритетність напрямків діяльності, за якої своєчасне звернення до суду не було серед основних, що є виключно суб`єктивним вибором платника. 

Що стосується посилання на відсутність доступу до первинної документації, то судова колегія вважає такі посилання хибними, оскільки вони нівелюються фактами звернень позивача до суду з іншими позовними заявами про визнання рішень про відмову в реєстрації податкових накладних протиправними. При цьому, для звернень до суду по іншим справам позивач мав доступ і до первинної документації, і евакуація первинної документації та технічні проблеми не завадили йому вчасно звернутися до суду.

В той же час, касаційна скарга обґрунтована тим, що судом апеляційної інстанції судове рішення ухвалене з порушення норм матеріального та процесуального права, а саме пп. 201.1, 201.16 ст.201, ПК України, чч. 1, 2 ст. 6, чч. 1,2 ст 77, ч. 1 ст. 90, ст. 121, ст. 122, ст. 123, чч. 1,2 ст. 308 КАС України.

На підтвердження обґрунтованості своїх доводів позивач наводить висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 31.07.2019 у справі №821/1896/15-а, від 13.08.2021 № 440/5178/20, від 17.12.2021 у справі № 460/713/21, від 10.02.2022 у справі № 560/11791/21 тощо.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, що були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, яка звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Частиною другою статті 44 КАС передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, для чого повинні вчиняти всі можливі та залежні від них дії, використовувати всі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Верховний Суд у постанові від 23 квітня 2020 року у справі №813/3756/17 досліджував питання строків звернення до адміністративного суду. Так, Суд зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

При цьому для цілей застосування правил статті 122 КАС України "повинна була дізнатися" слід розуміти, зокрема у випадках, коли особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, що б дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали представник, працівники, партнери, близькі особи.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Посилання скаржника на висновки Верховного Суду, викладених у постановах від 31.07.2019 у справі №821/1896/15-а, від 13.08.2021 № 440/5178/20, від 17.12.2021 у справі № 460/713/21, від 10.02.2022 у справі № 560/11791/21 тощо, колегією суддів відхиляється, оскільки ухвалені за інших фактичних обставин. 

За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосовування судами першої і апеляційної 

інстанцій положень статті 123 КАС України не викликають сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами 2, 3 цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

За змістом пункту 2 частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного суд касаційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для визнання касаційної скарги необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження.

Аналогічна позиція щодо застосування статей 122, 123 КАС України висловлена Верховним Судом в ухвалах від 20 вересня 2022 року у справі №640/19126/19, від 16 березня 2023 року у справі №620/6654/22 та від 04 травня 2023 року у справі №620/1585/22.

Керуючись статтями 248, 328, 333, 355, 359 КАС України, Суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2025 у справі № 420/20895/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Копію ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає

Судді	В.П. Юрченко І.А. Васильєва  М.М. Гімон