УХВАЛА
21 січня 2025 року
м. Київ
справа №120/3133/24
адміністративне провадження №К/990/50231/24
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мельник-Томенко Ж. М.,
суддів - Жука А. В., Мартинюк Н. М.,
перевіривши касаційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 120/3133/24 за позовом ОСОБА_1 до відділу державного нагляду (контролю) у Вінницькій області Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) в особі відділу державного нагляду (контролю) у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови № ПШ001508 від 14.02.2024 про застосування адміністративно-господарського штрафу у сумі 17  000,00 грн.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024, позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову Відділу державного нагляду (контролю) у Вінницькій області Державної служби України з безпеки на транспорті ПШ № 001508 від 14.02.2024 про застосування адміністративно-господарського штрафу.
25.12.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 120/3133/24, яка направлена до суду засобами поштового зв`язку 20.12.2024.
Суддя Мельник-Томенко Ж. М. перебувала у відпустці з 06.01.2025 до 13.01.2025, суддя Мартинюк Н. М. перебувала у відпустці з 08.01.2025 до 10.01.2025, суддя Жук А. В. перебував у відпустці з 14.01.2025 до 20.01.2025, у зв`язку із чим вирішення питання про відкриття касаційного провадження відбувається після виходу суддів з відпустки.
Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи. 
Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку, що касаційну скаргу належить залишити без руху з таких підстав.
Статтею 329 КАС України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З матеріалів касаційної скарги встановлено, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 16.09.2024, повне судове рішення складено того ж дня. Відповідно останнім днем її оскарження було 16.10.2024, а касаційну скаргу передано до відділення поштового зв`язку 20.12.2024, тобто з пропуском, передбаченого статтею 329 КАС України тридцятиденного строку на касаційне оскарження.
Одночасно з касаційною скаргою скаржник порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що постанова Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 отримана Державною службою України з безпеки на транспорті 16.09.2024.
При цьому скаржник зазначає, що первинна касаційна скарга на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2024 (дата оскаржуваної постанови - 16.09.2024) подана у встановлені законом строки. Водночас 03.11.2024 на адресу Державної служби України з безпеки на транспорті повернувся рекомендований лист за закінченням терміну зберігання.
Крім того, скаржник зазначає, що він здійснював активні дії, спрямовані на оскарження судових рішень та подання касаційної скарги, що підтверджується попереднім проектом касаційної скарги, а також поданням повторних касаційних скарг у найкоротші терміни  та копією листа про повернення касаційної скарги за закінченням терміну зберігання.
Також скаржник посилається на те, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Вирішуючи клопотання скаржника про поновлення строків на касаційне оскарження судових рішень, колегія суддів виходить з такого.
Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії «права на суд», може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.
Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.
Колегія суддів зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.
Водночас Судом установлено, що копія наданого відповідачем документу не дає можливості ідентифікувати указане поштове відправлення (на копії цього документу відсутні трек-номер Укрпошти та поштовий штамп, який підтверджує приймання поштового відправлення) і не підтверджує, що саме в ньому вперше було направлено на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 120/3133/24, як-то стверджує скаржник.
У зв`язку з цим, відповідачу необхідно надати докази надсилання до Верховного Суду першої касаційної скарги на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 120/3133/24. Документом, що підтверджує такий факт, є оригінал конверту або чітка його копія.
Крім того, Суд наголошує, що належним підтвердженням наміру реалізувати своє право на касаційне оскарження, є направлення повторної касаційної скарги, як-то стверджує скаржник, у найкоротший строк.
Скаржником не наведено об`єктивних перешкод для повторного направлення касаційної скарги у найкоротші терміни, як і не надано доказів направлення до Верховного Суду першої касаційної скарги.
Щодо посилання скаржника на пропуск строку на касаційне оскарження у зв`язку з введенням воєнного стану, то такі не містять доводів щодо неможливості вчинення скаржником відповідних процесуальних дій щодо своєчасного оскарження судових рішень з дотриманням встановленого строку на касаційне оскарження та не підтверджені відповідними доказами, а містять лише загальне посилання на введення військового стану.
За наведених обставин та в обсязі наданих відповідачем доказів, указані підстави пропуску строку касаційного оскарження судових рішень не можна визнати поважними.
Будь-яких інших поважних підстав для поновлення такого процесуального строку підтверджених належними та допустимими доказами заявником не наведено. 
За таких обставин, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску відповідачем строку на касаційне оскарження та відсутність підстав для його поновлення.
Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Частинами першою, другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів.
Керуючись статтями 169, 248, 328, 330, 332 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Визнати неповажними причини пропуску Державною службою України з безпеки на транспорті строку на касаційне оскарження рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі №  120/3133/24.
Касаційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.05.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 120/3133/24 залишити без руху.
Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає. 

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко
А.В. Жук 
 Н.М. Мартинюк ,
Судді Верховного Суду