ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року 

м. Київ

справа № 640/29330/21
адміністративне провадження № К/990/24980/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Кравчука В.М., суддів Берназюка Я.О., Єзерова А.А.,

розглянув у письмовому провадженні
касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2022 року (суддя Аблов Є.В.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2023 року (колегія у складі суддів Грибан І.О., Беспалов О.О., Парінов А.Б.)
у справі № 640/29330/21
за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСФ № 11"
про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. У жовтні 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), позивач) звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСФ № 11" (далі - ТОВ "КСФ № 11", відповідач), у якому просив:
- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте ТОВ "КСФ № 11" на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 20.09.2018 № КВ 061182632213;
- скасувати реєстрацію повідомлення ТОВ "КСФ № 11" про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 26.02.2020 №    КВ 071200570377;
- скасувати реєстрацію повідомлення ТОВ "КСФ № 11" про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 13.08.2020 № КВ 061200810852;
- скасувати реєстрацію декларації ТОВ "КСФ № 11" про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва" від 01.03.2021 №   КВ 101210223238 на об`єкті будівництва: "Реконструкцій приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва", замовник будівництва - ТОВ "КСФ № 11".

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2. Судами попередніх інстанцій встановлено, що Департамент зареєстрував повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) по просп. Мінський, 4 в Оболонському районі м. Києва» від 20.09.2018 №КВ 061182632213, з подальшими змінами.
3. Згодом Департамент зареєстрував декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція приміщень нежилої споруди-стимул (літ. Б) з влаштуванням антресолі по просп. Мінський, 4 в Оболонському районі м. Києва» від 01.03.2021 №КВ 101210223238. При цьому, у вказаному повідомленні зазначено, що містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються, оскільки відсутня зміна зовнішньої конфігурації.
4. Позивач вважає, що є підстави для припинення права на виконання будівельних робіт на вказаному об`єкті, тому звернувся до суду.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

5. Позивач покликався на те, що ТОВ «КСФ №11» порушило вимоги абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Зокрема, відповідно до інвентаризаційної документації, наданої листом КП «БТІ», та даних про висоту будівлі (Н=4,15) за адресою: м. Київ, просп. Мінський, 4, відсутня можливість облаштування антресолі. На думку представника позивача, це свідчить про зміну техніко-економічних показників об`єкта шляхом збільшення його конфігурації та загальної площі, що потребує отримання містобудівних умов і обмежень, чого відповідачем зроблено не було.
6.          Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог. Покликався на те, що висновки Департаменту ґрунтуються виключно на припущеннях, які документально не підтверджені. Перевірки проведено не було. Окрім того, законодавством не визначено допустиму висоту антресолі.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

7.          Окружний адміністративний суд м. Києва рішенням від 13.12.2022, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2023, у задоволенні позову відмовив.
8.          Суд першої інстанції, з позицією якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що встановлення факту порушень будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування можливе лише за результатами проведення контролюючим органом, у даному разі позивачем, заходу контролю, тобто планової чи позапланової перевірки.
Позивач здійснив спробу виходу на об`єкт будівництва, проте уповноважених осіб суб`єкта містобудівельної діяльності виявлено не було, з огляду на що на адресу останнього та КП «БТІ» було направлено відповідні листи та запити.
Разом з тим, на підтвердження здійснення вказаного контрольного заходу представник позивача надав суду лише копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 12.05.2021 №б/н. Однак не надано суду ані копії наказу про призначення даної перевірки, ані акта складеного за його результатами та інших розпорядчих документів, зокрема припису.
Таким чином, Департамент порушив процедуру встановлення факту можливого наявного порушення, допущеного ТОВ «КСФ №11» в частині дотримання останнім будівельних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт та експлуатації спірного об`єкта будівництва, оскільки докази проведення перевірки з цього питання відсутні, про що зазначено вище.
Висновки про порушення, які і стали підставою для звернення з даним позовом до суду, ґрунтуються виключно на припущеннях посадових осіб Департаменту, які не підтверджено належними доказами, а звернення до суду із заявленими позовними вимогами є передчасним.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ 

9.          Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) у касаційній скарзі просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2023, ухвалити нове рішення про задоволення позову.
10.          Як на підставу касаційного оскарження скаржник покликається на те, що:
(А) суди попередніх інстанцій вирішили спір без врахування висновків Верховного Суду щодо застосування норм права, висловлених у постановах від 27.01.2020 у справі № 809/772/16, від 02.04.2020 у справі №809/998/16, від 28.04.2020 у справі № 808/3616/16, від 25.04.2018 у справі № 815/5987/16, від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16, помилково вважали, що порушення органом державного архітектурно-будівельного контролю процедури встановлення факту можливого порушення ТОВ "КСФ № 11" будівельних норм    у зв`язку із відсутністю доказів проведення позапланової перевірки. Суди попередніх інстанцій не врахували, що закон не зобов`язує Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у повідомлення та / або декларації даних є очевидною;
(Б) замовником будівництва, ТОВ «КСФ Nє 11», у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об?єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об?єктів з незначними наслідками (СС1) (з урахуванням змін до нього) та у декларації, наведені наступні дані, зокрема: 
- проєктна документація розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , під керівництвом головного архітектора проєкту Мостовщикова Юрія Валентиновича (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА Nє 001367) та затверджена директором ПАТ «Вторес» Ладюковим Валентином Ігоровичем наказом «Про затвердження проектної документації» від 30.08.2018 № 6, директором ТОВ «КСФ № 11» ОСОБА_2 рішенням «Про затвердження проекту» від 10.10.2019 №9/10/2019, директором ТОВ «КСФ № 11» ОСОБА_2 рішенням «Про перезатвердження проєкту» від 08.07.2020 Nє 08/07/2020;
- загальна площа об?єкта відповідно до проектної документації - 250,0 кв. м, в тому числі площа антресолі - 107,9 кв. м; технічний нагляд здійснює ОСОБА_3 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АТ Nє 000172);
- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються згідно п. 25 Переліку об?єктів будівництва, для проєктування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках. адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);
- земельна ділянка не використовується відповідно до ч.… 4 ст. 34 Закону (реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об?єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв?язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об?єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);
- характеристика житлових будинків (за наявності): загальна площа нежитлових приміщень об?єкта будівництва - 142,1 кв. м.
Під час виїзду на місце 13.05.2021 посадової особи Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) з метою проведення перевірки доступ до об?єкта будівництва був обмежений, уповноважені особи відсутні, що унеможливило проведення перевірки, оскільки відповідно до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб?єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об?єкт будівництва.
Враховуючи зазначене, Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом від 13.05.2021 № 073-4015 запросив суб?єктів містобудування до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами, проте останні до Департаменту не прибули, документів не надали.
Департамент з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листами від 13.05.2021 № 073-4014 та від 07.07.2021 № 073-5870 звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське бюро технічної інвентаризації» (далі - КП «БТІ») з проханням надати інформацію та усі наявні креслення разом із експлікацією приміщення нежилої споруди - стимул (літ. Б) по просп. Мінському, 4 в Оболонському районі м. Києва.
КП «БТІ» листами від 18.05.2021 № 062/14-6018 (4-2021) та від 14.07.2021 № 062/14-8795 (И-2021), надало копії плану за поверхами та експлікацію, виконані станом на 2001 рік на будівлю літ. «Б» по просп. Мінському, 4, загальна площа якої - 142,1 кв. м, поверховість - 1, а також вбачається наявність відмітки висоти будівлі - H=4,15.
При цьому, наявна примітка «дозвіл на право забудови в БТІ не поданий», а також інформацію, що по нежитловому фонду на просп. Мінський, 4 в м. Києві проведено реєстрацію права власності на нежилу споруду-стимул площею 142,1 кв. м літ. Б за ВАТ «Вторес», на підставі свідоцтва про право власності, виданого 15.08.2002 Головним управлінням комунальної власності м. Києва, наказ Nє 599-В.
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо суб?єкта від 18.05.2021 номер інформаційної довідки 256889249 (далі - Інформація з Державного реєстру), ТОВ «КСФ №11» на праві приватної власності належить нежила споруда - стимул (літ. Б) на просп. Мінському, 4 загальною площею - 260,2 кв. м, на підставі договору купівлі-продажу нежилої споруди від 15.02.2019.
Крім того, відповідно до даних, зазначених в Інформації з Державного реєстру, площу об?єкта нерухомого майна змінено з 142,1 кв. м на 260,2 кв. м.
Водночас, згідно договору купівлі-продажу нежитлової споруди від 15.02.2019 ТОВ «КСФ Nє 11» придбало у ВАТ «Вторес», нежилу споруду - стимул (літ. Б) на просп. Мінському, 4 загальною площею -142,1 кв. м.
Під час виїзду посадової особи Департаменту за цією адресою виявлено, що зазначена споруда (будівля) експлуатується в якості магазину з продажу промислових товарів та аптека.
Враховуючи матеріали інвентаризаційної документації, надані листами КП «БТІ» від 18.05.2021 № 062/14-6018 (И-2021) та від 14.07.2021 № 062/14-8795 (И-2021, а також наявність відмітки висоти будівлі - Н=4,15 за цією адресою, позивач вважає, що відсутня можливість влаштування антресолі. Оскільки відбувалися зміни техніко-економічних показників шляхом збільшення зовнішньої конфігурації об?єкта, загальної площі, то відповідач мав отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проєктування об?єкта будівництва.
11.          Відповідач заперечує проти доводів касаційної скарги. Зазначає, що висновки Департаменту з питань ДАБК м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо неможливості влаштування антресолі є припущеннями і ґрунтуються, зокрема, на технічній документації КП БТІ 2001 року, яка є неактуальною. Технічний паспорт 2021 року, дані якого містяться у наданій Департаментом інформаційній довідці від 18.05.2021, номер 256889249, складений ТОВ «Проектно консалтингова група», не досліджувався.
Крім того, законодавством не визначено вимог до висоти антресолі. Орієнтовні обміри зовнішньої площі будівлі, на які посилається скаржник, не зафіксовані в жодному документі, немає таких даних і матеріалах фотофіксації, наданої Департаментом.
Будь-які інші документи, акти, протоколи тощо, які містили б достовірну інформацію про обміри об`єкта і наявність чи відсутність даних про облаштування антресолі, позивачем не складались та в матеріалах справи такі документи відсутні.
Таким чином, посилання скаржника на наявність факту порушення ТОВ «КСФ №11» законодавства у сфері містобудівної діяльності, неможливість улаштування антресолі, як наслідок - недобросовісність при затвердженні проектної документації, є необґрунтованими.
Доводи скаржника про необов`язковість проведення перевірки та складання відповідного акта не узгоджується з вимогами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», якою визначено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, підстави для проведення перевірок, та з вимогами п.п. 16 та 17 Порядку № 553, де вказується на обов`язковість складання акта за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

12.          Верховний Суд перевірив правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у межах доводів касаційної скарги та дійшов такого висновку.
13. Законом, який визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності, є Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).
14. Згідно частини 1 статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.
15. У відповідності до положень частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
16. Зазначені у частині 1 цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (частина 2 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").
17. Відповідно до частин 1-2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
18. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
19.          Частиною другою статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) закріплено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
20.          Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
21. Отже, після внесення до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" змін відповідно до Закону України №199-IX від 17.10.2019, які набрали чинності з 01.06.2020, скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, здійснюється у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, яким у спірних відносинах виступає Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
22.          Відповідно до абзаців сьомого-тринадцятого пункту 15 Порядку № 466 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:
1) видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;
2) звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.
23.          Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:
1) у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;
2) у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
24.          Згідно абзацу восьмого пункту 22 Порядку 461 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.
25. Підставою для звернення з позовом до суду про скасування декларації/повідомлення про початок виконання будівельних робіт або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та/або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, є виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема:
а) якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;
б) якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;
в) якщо він збудований або будується без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта;
г) у разі скасування містобудівних умов та обмежень.
26.          При цьому стаття 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції Закону №199-IX від 17.10.2019), якою регламентовано повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю на звернення до суду з цим позовом, не визначає і не встановлює способу виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
27.          У схожій справі № 520/7198/22 Верховний Суд у постанові від 20.01.2025 дійшов такого висновку:

« 31. … виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних може мати місце як у спосіб проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю і оформлення їх результатів (відповідні акти перевірок та/або розпорядчі чи інші документи, оформлені у межах таких контрольних заходів), так і шляхом виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації, які є очевидними.
32. У справі, що розглядається, Інспекцією ДАБК було встановлено недостовірність даних, а саме, що загальна площа (м.кв.) об`єкта відповідно до проектної документації - 538,89 кв.м., а за даними Реєстру прав власності на нерухоме майно, площа вказаного нежитлового приміщення, які належать на праві приватної власності відповідачу (замовнику), є значно меншою та складає 437,7 кв.м.
33. Відповідно, у цьому випадку проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю і оформлення їх результатів не є передумовою для звернення до суду, оскільки недостовірність даних є очевидною, що є підставою для позову про припинення в судовому порядку права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого ним повідомлення відповідно до ч.       2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
…
35. Судовий порядок вирішення питання про припинення права на виконання будівельних робіт є гарантією дотримання прав та інтересів суб`єктів містобудування, адже під час судового розгляду саме позивач повинен довести обґрунтованість позову. Із запровадженням судового контролю за припиненням права на виконання будівельних робіт відпала необхідність встановлювати порушення містобудівельного законодавства саме за наслідками перевірки. Виявлення очевидних порушень є достатнім для звернення до суду і доведення їх в судовому порядку».

28.          Суд вважає цей правовий висновок застосовним і до справи, що розглядається.
29.          У справі, що розглядається, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) встановив недостовірність даних, а саме щодо загальної площі споруди на просп. Мінському, 4 у м. Києві, зміну техніко-економічних показників об`єкта шляхом збільшення його конфігурації та загальної площі, що потребує отримання містобудівних умов і обмежень, чого відповідачем зроблено не було.
Як наслідок замовник будівництва не мав права затверджувати проєктну документацію, оскільки остання розроблена з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
30.          Зазначені обставини суди першої та апеляційної інстанції не перевіряли, обмежившись висновком про порушення процедури перевірки та передчасність звернення до суду.
31.          За правилами пункту 2 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду;
32. Відповідно до пункту 1 частини другої, частини четвертої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.
Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
33.          Верховний Суд, провівши касаційний розгляд справи у межах повноважень касаційного суду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшов висновку про те, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми матеріального права, внаслідок чого підстави позову та відповідні докази досліджено не було.
Це унеможливили встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, у зв`язку з чим та на підставі частини другої статті 353 цього Кодексу, оскаржувані судові рішення належить скасувати, а справу направити на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.
34.          Під час нового розгляду справи судам слід взяти до уваги викладене в цій постанові, дослідити відповідні докази, повно і всебічно встановити обставини, що стосуються обсягу та змісту спірних правовідносин й охоплюються предметом доказування, надати належну і повну юридичну оцінку обставинам справи та усім аргументам учасників справи, перевірити їх доказами, та постановити рішення відповідно до вимог 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 340, 341, 344, 349, 353, 355, 356 КАС України, Верховний Суд-

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задовольнити частково.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2023 року у справі №640/29330/21 скасувати.
Направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і не оскаржується.

Суддя                                                                                                                      В.М. Кравчук

Суддя                                                                                                                               Я.О. Берназюк

Суддя                                                                                                                      А.А. Єзеров