УХВАЛА

02 грудня 2024 року 
м. Київ

Справа №  922/3562/21 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі 

за позовом керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області

до: 1) Харківської міської ради, 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, 3)   Товариства з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків", 4) ОСОБА_1 

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 (повний текст складено 25.10.2024) і рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі № 922/3562/21. Вказана касаційна скарга була подана 13.11.2024 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, позовну заяву керівник Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області подав у вересні 2021 року, її предметом є вимоги про:
- визнання незаконним та скасування пункту 73 додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 06.07.2016 № 283/16;
- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 02.09.2016 № 5375-В-С, укладеного між територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків", посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н. В. (реєстровий №   1711);
- скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним № 814328763101, зареєстрованого на підставі договору купівлі-продажу від 19.09.2016 (номер запису про право власності: 16456902), припинивши вказане право;
- витребування у ОСОБА_1 на користь Харківської міської об`єднаної територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлових приміщень 1-го поверху № LXXXXIX, ХС площею 14,2 м2, антресолі № 1-:-6, 2а, 2б, 2в, 8-:-16 площею 170 м2, загальною площею 184,2 м2 у житловому будинку літ. "А-7" по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 814328763101).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до частини 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Таким чином, у розумінні змісту зазначених статей, звертаючись із позовною заявою, керівник Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області заявив 1 майнову вимогу про витребування нежитлових приміщень, за яку судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, виходячи з її вартості, та 3 вимоги немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 установлено у розмірі 2270,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі №   922/3562/21 у задоволенні позовних вимог керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області відмовлено частково; визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 02.09.2016 № 5375-В-С, укладений між територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків", посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н. В. (реєстровий № 1711).

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 у справі №   922/3562/21 рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у цій справі скасовано в частині задоволення позовних вимог; ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено; в іншій частині рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі № 922/3562/21 залишено без змін.

Заступник керівника Харківської обласної прокуратури у касаційній скарзі просить скасувати частково постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі №   922/3562/21 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області про:
- визнання незаконним та скасування пункту 73 додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 06.07.2016 № 283/16;
- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 02.09.2016 № 5375-В-С, укладеного між територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків", посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н. В. (реєстровий №   1711);
- витребування у ОСОБА_1 на користь Харківської міської об`єднаної територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлових приміщень 1-го поверху № LXXXXIX, ХС площею 14,2 м2, антресолі № 1-:-6, 2а, 2б, 2в, 8-:-16 площею 170 м2, загальною площею 184,2 м2 у житловому будинку літ. "А-7" по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 814328763101) задовольнити. Тобто скаржник оскаржує постанову апеляційного господарського суду і рішення місцевого господарського суду в частині відмови у задоволені 1 вимоги майнового характеру про витребування нежитлових приміщень та 2 вимог немайнового характеру.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір розрахований за формулою: (вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % + 2270,00 грн х 2) х 200 % х 0,8, де 1,5 % - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру; 2270,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 2 - кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. 

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що вартість спірного нерухомого майна станом на 01.06.2016 становила 543 600,00 грн. Згодом (31.07.2016) суб`єктом оціночної діяльності - Товариством з обмеженою відповідальністю "Національна керуюча компанія" було проведено оцінку спірного майна, про що було складено звіт, згідно з яким ринкова вартість спірних нежитлових приміщень станом на 31.07.2016 складала 552 360,00 грн. Водночас 02.09.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків" та територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради було укладено договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна № 5375-В-С, де вартість цього майна уже становила 662 832,00 грн. 19.09.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Сутра Харків" та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна,у якому ціною продажу було зазначено 662 832,00 грн. Тобто у тексті оскаржуваної постанови містяться різні відомості про вартість спірного нерухомого майна.

Заступник керівника Харківської обласної прокуратури до касаційної скарги додав платіжну інструкцію від 21.10.2024 № 2798 на суму 26 803,97 грн. Однак Верховний Суд не може перевірити, чи судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі, у зв`язку з відсутністю доказів дійсної вартості спірного нерухомого майна, витребування якого є предметом спору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно подати до суду касаційної інстанції докази вартості спірного нерухомого майна та докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі, а саме у розмірі суми розрахованої за формулою: (вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % + 2270,00 грн х 2) х 200 % х 0,8, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір" (у разі, якщо ця сума не відповідає сумі сплаченій скаржником згідно з платіжною інструкцією від 21.10.2024 № 2798).

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2021 у справі № 922/3562/21 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                                         Н. О. Багай

До уваги учасників судового процесу!
Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).