УХВАЛА

02 жовтня 2024 року 
м. Київ

cправа №  914/1564/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Колос І.Б. (головуючий), Булгакової І.В., Жайворонок Т.Є.,  
розглянувши матеріали касаційної скарги об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Куліша 47"
на ухвалу господарського суду Львівської області від 19.06.2024
та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 
у справі № 914/1564/24
за заявою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Куліша 47"
про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від   03.06.2024 у справі №   914/1389/24
за заявою  товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Ідеал"
до боржника об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Куліша 47"
про стягнення 44   000,00 грн за договором від 12.03.2020 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком,

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Львівської області 03.06.2024 видано судовий наказ про стягнення з об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Куліша 47" (далі - ОСББ "Куліша 47") на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Ідеал" (далі - ТОВ "Управлінська компанія "Ідеал") заборгованості в розмірі 44   302,80 грн, з яких: 44   000,00 грн - основного боргу; 302,80, грн - судового збору.
ОСББ "Куліша 47" 18.06.2024 звернулося до господарського суду Львівської області із заявою про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24. Заявник вважає судовий наказ від 03.06.2024 у справі №914/1389/24 необґрунтованим відповідно до вимог стягувача, повідомляє про те, що заявлена сума, визначена судовим наказом, належним чином не підтверджена зі сторони ТОВ   "Управлінська компанія "Ідеал".
Ухвалою господарського суду Львівської області від 19.06.2024, залишеною без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від   02.09.2024 у справі №   914/1564/24, заяву про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24 з доданими до неї документами повернуто заявнику.
Повертаючи заяву про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, зазначили про те, що звертаючись до господарського суду Львівської області, із заявою про скасування судового наказу, ОСББ "Куліша 47" у відповідності до наведеного переліку частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), зобов`язано зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі (далі - ЄСІКС), втім його не зареєструвало.
ОСББ "Куліша 47" 24.09.2024 через підсистему "Електронний суд" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу господарського суду Львівської області від 19.06.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 у справі №   914/1564/24.
Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення ухвалені передчасно, із застосуванням надмірного формалізму, недодержанням норм процесуального права в частині принципів змагальності, диспозитивності, прийняті із нерівним процесуальним становищем для ОСББ "Куліша 47", і як наслідок, стягнута сума, яка не підтверджена жодними доказами, є надуманою стягувачем, а тому ОСББ "Куліша 47" понесе витрати за послуги, які не надавались, та змушене буде сплатити стягувачу суму у випадку набрання законної сили судовим наказом у справі №   914/1389/24, яка є значна, не підтверджена жодними належними та допустимими доказами; повідомляє суд, що ОСББ "Куліша 47" 26.06.2024 зареєструвало електронний кабінет в підсистемі ЄСІКС; 01.07.2024 уклало договір про надання правової допомоги; у скаржника ніколи не було судових проваджень, відсутні наймані працівники, зокрема, юрист чи фахівець в галузі права, тому відсутність зареєстрованого кабінету станом на 18.06.2024, що передбачено нормами статті 6 ГПК України для керівника ОСББ "Куліша 47", яка не обізнана із нормами процесуального закону стане як надмірним тягарем зі сплати такої суми, так і надмірним формалізмом з підстав повернення заяви про скасування судового наказу без можливості усунути недоліки такої заяви шляхом надання часу на реєстрацію в електронному суді. У зв`язку із передчасним поверненням ОСББ "Куліша 47" заяви про скасування судового наказу від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24, ухвалою господарського суду Львівської області від 19.06.2024, залишеною без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 у справі №   914/1564/24, посилаючись на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування приписів статей 157, 158 ГПК України, у подібних правовідносинах, звертаємось із касаційною скаргою.
Дослідивши матеріали касаційної скарги ОСББ "Куліша 47", Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.
Предметом касаційного оскарження є постанова Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 у справі №   914/1564/24, якою залишено без змін ухвалу господарського суду Львівської області від 19.06.2024 у справі №   914/1564/24 про повернення заяви про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24 з доданими до неї документами.
Положеннями частин першої - п`ятої статті 157 ГПК України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. 
Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. 
Заява підписується боржником або його представником. 
До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
Відповідно до частини першої статті 6 ГПК України у господарських судах функціонує ЄСІКС.
Абзацом другим частини п`ятої статті 6 ГПК України визначено, що електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІКС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІКС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Абзацом першим частини шостої статті 6 ГПК України унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Згідно з частиною шостою статті 157 ГПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.
Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 158 ГПК України суд повертає заяву про скасування судового наказу боржнику також встановивши, що заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що станом на дату подання (18.06.2024) заяви про скасування судового наказу господарського суду Львівської області від   03.06.2024 у справі №   914/1389/24 відсутні відомості про наявність у ОСББ "Куліша 47" (код ЄДРПОУ 43479280) зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі ЄСІКС, про що свідчить відповідь №   1687949, сформована засобами підсистеми ЄСІКС "Електронний суд" за кодом ЄДРПОУ 43479280 станом на 18.06.2024 щодо відсутності електронного кабінету.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним із елементів якого є принцип правової визначеності.
Ключовим елементом принципу правової визначеності є однозначність та передбачуваність правозастосування, а, отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів. Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії.
Суд ураховує, що право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (пункт 27 рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", заява № 24402/02).
Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.
Ураховуючи, що повноваження суду касаційної інстанції обмежено перевіркою правильності застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, зважаючи на особливий статус Верховного Суду, вирішення питання про можливість відкриття касаційного провадження відноситься до його дискреційних повноважень, оскільки розгляд скарг цим судом покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".
Відповідно до частини другої статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Установивши, що скаржник, звертаючись із заявою про скасування судового наказу, не зареєстрував електронний кабінет в підсистемі ЄСІКС "Електронний суд" відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України, якщо заяву подано особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, обґрунтовано на підставі частини другої статті 158 ГПК України повернув її заявнику.  
Аргументи та доводи зазначені скаржником у касаційній скарзі, зокрема, про те, що ОСББ "Куліша 47" зареєстровано електронний кабінет в підсистемі ЄСІКС Електронний суд 26.06.2024, укладення 01.07.2024 договору про надання правової допомоги, необізнаність із нормами процесуального законодавства досліджено судом апеляційної інстанції та не свідчать про передчасне повернення заяви про скасування судового наказу від 03.06.2024 у справі №   914/1389/24. 
З огляду на наведене, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСББ "Куліша 47" на ухвалу господарського суду Львівської області від 19.06.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 у справі №   914/1564/24, у зв`язку з її необґрунтованістю, оскільки правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення. 
У зв`язку з відмовою відкритті касаційного провадження, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень не розглядається.
На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235, 287, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Куліша 47" на ухвалу господарського суду Львівської області від 19.06.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 у справі №   914/1564/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя          І.   Колос

Суддя           І.   Булгакова 

Суддя          Т.   Жайворонок