УХВАЛА

20 грудня 2024 року 
м. Київ
Справа №  907/805/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Пєскова В. Г. - головуючого, Огородніка К. М., Погребняка В. Я.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Метінвест - СМЦ" (вх. № 9477/2024)

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024
у складі колегії суддів: Гриців В.М. (головуючий), Зварич О.В., Малех І.Б.
та на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024
у складі судді Андрейчук Л. В
у справі № 907/805/20
про банкрутство Товариства обмеженою відповідальністю "Стілмен", -

В С Т А Н О В И В:
У провадженні Господарського суду Закарпатської області перебуває справа №907/805/20 про банкрутство ТОВ "Стілмен".
08.12.2021 постановою Господарського суду Закарпатської області визнано банкрутом ТОВ "Стілмен", введено  ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Потупало Н. І.
13.09.2023 ліквідатор ТОВ "Стілмен"-  арбітражний  керуючий Потупало Н.І. звернулася до Господарського суду Закарпатської області з заявою, у якій просить суд:
- покласти субсидіарну відповідальність на засновників боржника - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зв`язку з доведенням до банкрутства ТОВ "Стілмен";
- стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Стілмен" грошові кошти в сумі 5' 825' 118,68 грн, оскільки він володів 60% статутного капіталу Товариства;
- стягнути з ОСОБА_2 на користь ТОВ "Стілмен" грошові кошти в сумі 3' 883' 412,46 грн, оскільки він володів 40% статутного капіталу Товариства;
- накласти арешт з забороною відчуження на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в межах суми заявлених кредиторських вимог з метою вжиття заходів до забезпечення вимог кредиторів.
18.01.2024 ухвалою Господарського суду Закарпатської області у справі №907/805/20 відмовлено у задоволенні заяви арбітражного керуючого Потупало Н. І. про покладання субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у зв`язку із доведенням до банкрутства.
25.04.2024 постановою Західного апеляційного господарського суду (повний текст постанови підписано 15.11.2024) ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20 залишено без змін, а апеляційну скаргу арбітражного керуючого Потупало Н.І. - без задоволення.
11.12.2024 (через підсистему Електронний суд) ТОВ "Метінвест-СМЦ" подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20; передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Також скаржником завлено клопотання поновлення строку на касаційне оскарження
12.12.2024 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого -  Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Огородніка К. М,  Погребняка В. Я.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.
Статтею 290 ГПК України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.
Відповідно до пункту 7 частини другої, пункту 1 частини четвертої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, яке оскаржується. Крім того, до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності. 
Статтею 288 ГПК України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.
Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст постанови Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 у справі №907/805/20 складено 15.11.2024. Таким чином, останнім днем встановленого наведеною вище нормою строку на подання касаційної скарги було 05.12.2024.
Як було зазначено вище, касаційну скаргу на постанову Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20 ТОВ "Метінвест-СМЦ" подано 11.12.2024, тобто з пропуском встановленого процесуального строку на касаційне оскарження, водночас, заявлено клопотання про поновлення цього строку. 
Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, ТОВ "Метінвест-СМЦ" зазначає, що його представник не був присутній у судовому засіданні при проголошенні вступної та резолютивної частин оскаржуваної постанови; повний текст постанови Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 у справі № 907/805/20 ТОВ "Метінвест-СМЦ" отримано не було; згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, надання загального доступу щодо вказаної постанови забезпечено 21.11.2024; представник ТОВ "Метінвест-СМЦ" з постановою Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 у справі № 907/805/20 ознайомився 22.11.2024 у Єдиному державному реєстрі судових рішень.
Частиною першою статті 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.
Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.
За інформацією, отриманою з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС", документ в електронному вигляді:  Ст.282 Прийнято постанову апеляцiйної iнстанцiї від  25.04.2024 у справі № 907/805/20 (суддя Гриців Віра Миколаївна) надіслано в Електронний кабінет одержувача:  Товариство з обмеженою відповідальністю "Метінвест - СМЦ". Документ доставлено в Електронний кабінет одержувача: 19.11.2024 о 21:01.          Дата отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до Електронного кабінету особи:   19.11.2024 о 21:08.
Частиною шостою статті 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
Зважаючи на викладене, передбачений частиною другою статті 288 ГПК України двадцятиденний строк, який обчислюється з дня вручення скаржнику повного тексту оскаржуваного судового рішення (у цьому випадку - 20.11.2024), закінчився 10.12.2024, натомість, касаційну скаргу було подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 11.12.2024.
Згідно з пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини") Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 13.03.2018 у справі "Кузнецов та інші проти Росії" Суд підкреслив, що особи, які оскаржують рішення поза межами наданих законом строків, мають діяти з достатнім поспіхом.
Частиною четвертою статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Поряд з викладеним колегія суддів зауважує, що звернення з касаційною скаргою є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у касаційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.
Згідно з частиною третьою статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Однак, ТОВ "Метінвест-СМЦ" не обґрунтувало та не довело наявності особливих і непереборних обставин, що перешкоджали йому подати касаційну скаргу у строк до 10.12.2024 включно.
Таким чином, оцінивши наведені ТОВ "Метінвест-СМЦ" підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвали Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20, Верховний Суд визнає їх неповажними. 
Разом з цим, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. 
Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У даному випадку Суд враховує висновок об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 24.07.2020 у справі № 911/4241/15, відповідно до якого положення норми підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", якою передбачено ставку судового збору з апеляційної і касаційної скарг на ухвалу господарського суду у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, стосується подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали господарського суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено цим Законом справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено з 1 січня - 3 028 грн.
Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, звертаючись до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20 про відмову у задоволенні заяви ліквідатора про покладання субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у зв`язку із доведенням до банкрутства,  ТОВ "Метінвест-СМЦ"  належало  сплатити  судовий  збір  у  розмірі   2 422,40 грн (3 028 х 0,8).
Водночас скаржником до касаційної скарги не додано доказів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Таким чином, касаційна скарга ТОВ "Метінвест-СМЦ" оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України.
Частиною другою статті 292 ГПК України визначено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 
Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.
Таким чином касаційна скарга ТОВ "Метінвест-СМЦ" підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: 
- навести Суду інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвали Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20 з наданням належних доказів на їх підтвердження;.
- надати документ про сплату судового збору у розмірі 2 422,40 грн.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд 
У Х В А Л И В:
1. Визнати неповажними наведені Товариством з обмеженою відповідальністю "Метінвест - СМЦ" підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 у справі №907/805/20
2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Метінвест - СМЦ" на постанову Західного апеляційного господарського суду від 25.04.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 18.01.2024 у справі № 907/805/20 - залишити без руху.
3. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Метінвест - СМЦ" строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. 
4. Наслідки невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали визначені статтею 292 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                    В. Пєсков

Судді                                                                                                              К. Огороднік

                                                                                                              В. Погребняк