УХВАЛА

27 листопада 2024 року 
м. Київ

cправа №  902/984/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,
учасника справи -  ОСОБА_1 ,
представників учасників справи:
Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГМА РЕГІОН" - Стороженко С.С.,
Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАНЕЦЬКОГО" - не з`явився,
ОСОБА_2 - не з`явився,
ОСОБА_3 - Сніцаренко А.А. ,
ОСОБА_1 - не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву  ОСОБА_3 
про відмову від позову
у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГМА РЕГІОН"
до відповідачів: 
1) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАНЕЦЬКОГО",
2) ОСОБА_2 ,
3) ОСОБА_3 ,
4) ОСОБА_1 
про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток у статутному капіталі,

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_1 
до відповідачів: 
1) Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГМА РЕГІОН",
2) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАНЕЦЬКОГО",
3) ОСОБА_2 ,
4) ОСОБА_3 
про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток у статутному капіталі товариства,

за зустрічним позовом ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГМА РЕГІОН"
до відповідачів: 
1) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАНЕЦЬКОГО",
2) ОСОБА_1 ,
3) ОСОБА_3 
про визнання недійсним рішення та скасування реєстраційної дії

та за зустрічним позовом ОСОБА_3 
до відповідачів: 
1) Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГМА РЕГІОН" (далі - ТОВ "СІГМА РЕГІОН"),
2) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАНЕЦЬКОГО" (далі - ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО"),
3) ОСОБА_2 ,
4) ОСОБА_1 
про визнання недійсним договору про внесення додаткового вкладу третьою особою №05/03 від 05.03.2021, визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників,

В С Т А Н О В И В:
1.          У провадженні Господарського суду Вінницької області перебувала справа №902/984/21 за позовами:
1) ТОВ "СІГМА РЕГІОН" до ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про відновлення розміру статутного капіталу та розмірів часток у статутному капіталі, що існував до порушення права; товариство просило визначити статутний капітал ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в розмірі 200 000 грн та частки учасників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО": ТОВ "СІГМА РЕГІОН" - з розміром внеску до статутного капіталу 88 200 грн; ОСОБА_3 - з розміром внеску до статутного капіталу 9 800 грн; ОСОБА_2 - з розміром внеску до статутного капіталу 102 000 грн;
2) ОСОБА_1 до ТОВ "СІГМА РЕГІОН", ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток у статутному капіталі; ОСОБА_1 просив визначити статутний капітал ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в розмірі 200 000 грн та частки учасників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО": розмір частки ОСОБА_2 у статутному капіталі товариства - 102 000 грн, що становить 51% статутного капіталу; розмір частки ОСОБА_1 у статутному капіталі товариства - 88 200 грн, що становить 44,1% статутного капіталу; розмір частки ОСОБА_3 у статутному капіталі товариства - 9 800 грн, що становить 4,9% статутного капіталу; а також зустрічними позовами
3) ОСОБА_2 і ТОВ "СІГМА РЕГІОН" до ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО", ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" від 18.04.2020, що оформлене протоколом від 18.04.2020, у частині затвердження результатів внесення додаткових вкладів ОСОБА_1 , який вніс додатковий вклад у розмірі 88 200 грн, прийняття до складу учасника ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" ОСОБА_1 та затвердження розміру частки (внеску) ОСОБА_1 , що складає 88 200 грн і становить 44,1%; скасування реєстраційної дії / запису, внесеної 19.04.2010 державним реєстратором до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР ЮО), якою змінено склад учасників, розмір статутного капіталу ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО", а саме: скасувати запис від 19.04.2020 №11751070005001393 щодо зміни розміру статутного капіталу, зміни складу засновників, зміни засновників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в частині затвердження результатів внесення додаткових вкладів ОСОБА_1 , який вніс додатковий вклад у розмірі 88 200 грн, прийняття до складу учасника ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" ОСОБА_1 та затвердження розміру частки (внеску) ОСОБА_1 , що складає 88 200,00 грн та становить 44,1%;
4) ОСОБА_3 до ТОВ "СІГМА РЕГІОН", ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО", ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору про внесення додаткового вкладу третьою особою №05/03 від 05.03.2021, укладеного між ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" і ТОВ "СІГМА РЕГІОН", невід`ємною частиною якого є акт приймання-передачі від 23.03.2021; визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток у статутному капіталі; ОСОБА_3 просив визначити статутний капітал ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в розмірі 200 000 грн та частки учасників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО": розмір частки учасника ОСОБА_2 у статутному капіталі товариства - 102 000 грн, що становить 51% статутного капіталу; розмір частки ОСОБА_1 у статутному капіталі товариства - 88 200 грн, що становить 44,1% статутного капіталу; розмір частки ОСОБА_3 у статутному капіталі товариства - 9 800 грн, що становить 4,9% статутного капіталу.
2.          Господарський суд Вінницької області рішенням від 29.01.2024, що залишене без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.07.2024, позов ТОВ "СІГМА РЕГІОН" задовольнив повністю; визначив статутний капітал ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в розмірі 200 000 грн; визначив розмір часток учасників ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО": ТОВ "СІГМА РЕГІОН" - розмір частки учасника 88 200 грн; ОСОБА_3 - розмір частки учасника 9 800 грн; ОСОБА_2 - розмір частки учасника 102 000 грн; у задоволенні решти позовів відмовив.
3.          20.08.2024 ОСОБА_3 з використанням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Вінницької області від 29.01.2024 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.07.2024, у якій просив:
1) скасувати зазначені судові рішення в частині задоволення позову ТОВ "СІГМА РЕГІОН" та прийняти нове рішення в цій частині, у якій відмовити ТОВ "СІГМА РЕГІОН" у задоволенні позовних вимог повністю;
2) скасувати судові рішення в частині відмови у задоволенні позовних вимог скаржника та ухвалити нове рішення, яким:
- визнати недійсним договір про внесення додаткового вкладу третьою особою №05/03 від 05.03.2021, укладений між ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" і ТОВ "СІГМА РЕГІОН", невід`ємною частиною якого є акт приймання-передачі від 23.03.2021;
- визначити такі розміри статутного капіталу та розміри часток учасників товариства: розмір статутного капіталу ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" в сумі 200 000 грн та розміри часток його учасників: розмір частки ОСОБА_2 у статутному капіталі товариства - 102 000 грн, що становить 51% статутного капіталу; розмір частки учасника ОСОБА_1 у статутному капіталі товариства - 88 200 грн, що становить 44,1% статутного капіталу; розмір частки ОСОБА_3 у статутному капіталі товариства - 9 800 грн, що становить 4,9% статутного капіталу;
3) в іншій частині судові рішення залишити без змін.
4.          На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) ОСОБА_3 у касаційній скарзі послався на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, та, зокрема, зазначив:
- скаржник звернувся з вимогами за зустрічним позовом до суду не з метою захисту прав ОСОБА_1 , а з метою захисту свого законного інтересу, який полягає в тому, що скаржнику не байдуже, хто саме входить до складу ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" і його вищого органу; суди першої та апеляційної інстанцій не врахували наявність у скаржника права на судовий захист відповідного інтересу, а тому дійшли незаконних висновків про відмову у задоволенні його позовних вимог (посилається на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 22.10.2019 у справі №923/876/16, згідно з якими позивач може мати законний інтерес у такому відновленні, оскільки участь у товаристві з обмеженою відповідальністю передбачає співпрацю у вищому органі з невеликою, як правило, кількістю учасників, а тому учаснику товариства з обмеженою відповідальністю може бути не байдуже, хто саме входить до складу вищого органу);
- суди помилково застосували до правовідносин щодо набуття третьою особою частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю норми права та висновки Верховного Суду про їх застосування, які існували (були зроблені) до набрання чинності Законом "Про ТОВ і ТДВ"; суди першої та апеляційної інстанцій свої висновки обґрунтували правовими висновками, наведеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 01.10.2019 у справі №909/1294/15, від 08.06.2021 у справі №906/1336/19, від 24.02.2021 у справі №911/1149/19; при цьому, на думку скаржника, суди не врахували запроваджені Великою Палатою Верховного Суду критерії оцінки подібності правовідносин (висновки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі №233/2021/19), з огляду на які застосовані судами висновки є нерелевантними до спірних правовідносин;
- суди не врахували висновки про застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 11.12.2023 у справі №925/200/22 (ключова відмінність у правовому регулюванні полягає в тому, що збільшення статутного капіталу за рахунок додаткових вкладів відбувається в декілька етапів: спочатку приймається рішення про збільшення статутного капіталу за рахунок додаткових вкладів, у якому визначається запланований розмір статутного капіталу та інші умови; наступним етапом є внесення додаткових вкладів; лише після цього приймається рішення про затвердження результатів внесення додаткових вкладів, затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів та затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства; саме це рішення є підставою для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю);
- суди не врахували висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 04.04.2024 у справі №906/876/22 (застосування такого способу захисту як визначення розмірів часток учасників товариства має здійснюватися, якщо право особи на частку не може бути захищене у спосіб її стягнення (витребування з володіння));
- суди не врахували висновки про застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №910/10463/19 (рішення загальних зборів учасників товариства, що за своїм змістом не відповідає закону, не створює правових наслідків, оскільки застосування імперативної норми закону не може залежати від волі приватних осіб; такі ж наслідки настають, якщо рішення загальних зборів учасників товариства за своїм змістом не відповідає правомірним нормам статуту, оскільки останній є локальним нормативним актом юридичної особи).
5.          Верховний Суд ухвалою від 23.09.2024 відкрив касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_3 , її розгляд призначив на 13.11.2024.
6.          У судовому засіданні 13.11.2024 Верховний Суд оголосив перерву до 27.11.2024.
7.           18.11.2024 від ОСОБА_3 надійшла заява про відмову від позову (вх. №6450/2024Д9).
8.          Заява викладена на спеціальному бланку нотаріального документа із засвідченням справжності підпису ОСОБА_3 , який зроблено в присутності приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Павлюк І.І.; нотаріус встановив особу ОСОБА_3 , який підписав документ, та перевірив його дієздатність; документ зареєстровано в реєстрі за №2114.
9.          Розглянувши зазначену заяву, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.
10.          Пунктом 1 ч.2 ст.46 ГПК передбачено, що позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу.
11.          Відповідно до ч.1   ст.307 ГПК   у суді касаційної інстанції позивач має право відмовитися від позову, а сторони - укласти мирову угоду відповідно до загальних правил про ці процесуальні дії незалежно від того, хто подав касаційну скаргу.
12.          Якщо заява про відмову від позову чи мирова угода сторін відповідають вимогам статей 191, 192 цього Кодексу, суд визнає нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та постановляє ухвалу про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін, якою одночасно закриває провадження у справі (ч.2 ст.307 ГПК).
13.          За змістом ст.191 ГПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.
14.          Одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність (ст.14 ГПК), згідно з яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
15.          Складником зазначеного принципу є те, що суб`єкт має можливість відмовитися від свого права чи інтересу. Отже, право особи на звернення до суду з позовом у рівній мірі стосується й права такої особи на відмову від позову або частини позовних вимог.
16.          Право позивача на відмову від позову на будь-якій стадії провадження у справі, в тому числі у суді касаційної інстанції, гарантується.
17.          Аналіз приписів ст. 191 ГПК дозволяє дійти висновку, що підставами відмови господарським судом у задоволенні заяви про відмову від позову є: (1) представник відповідної сторони обмежений у повноваженнях на вчинення процесуальної дії (відмови від позову); (2) відмова позивача від позову у справі, в якій особу представляє її законний представник, суперечить інтересам особи, яку він представляє.
18.          Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.04.2019 у справі №925/2151/14, ухвалі від 18.11.2020 у справі №924/830/19.
19.          Відповідно до п.4 ч.1 ст.231 ГПК господарський суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом.
20.          Розглянувши заяву про відмову від позову (вх. №6450/2024Д9), Верховний Суд встановив, що вона підписана ОСОБА_3 . У судовому засіданні 27.11.2024 представник ОСОБА_3 підтримав заявлену останнім відмову від позову.
21.          Верховний Суд роз`яснив сторонам правові наслідки прийняття відмови позивача від позову та закриття провадження у справі, передбачені ст.231 ГПК, згідно з якими повторне звернення до суду із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.
22.          Зважаючи на те, що відмова від позову є формою реалізації принципу диспозитивності господарського судочинства, передбаченого у ст.14 ГПК, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення заяви про відмову від позову у цій справі.
23.          У зв`язку із задоволенням заяви про відмову від позову Верховний Суд визнає нечинними судові рішення в частині розгляду позовних вимог ОСОБА_3 та закриває провадження у справі в цій частині.
24.          Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
25.          Частиною 4 ст.7 Закону "Про судовий збір" передбачено, що у разі укладення мирової угоди, відмови від позову, визнання позову відповідачем на стадії перегляду рішення в апеляційному чи касаційному порядку суд у відповідній ухвалі у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення скаржнику (заявнику) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні відповідної апеляційної чи касаційної скарги, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні відповідної апеляційної чи касаційної скарги.
26.          Аналогічні положення закріплені у ч.2 ст.130 ГПК.
27.          З огляду на викладене Верховний Суд вважає за необхідне повернути скаржнику 50 відсотків судового збору в сумі 8   684 грн.

Керуючись статтями 191, 231, 234, 235, 307 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:
1.          Задовольнити заяву ОСОБА_3 та прийняти його відмову від позову в справі №902/984/21.
2.          Визнати нечинними рішення Господарського суду Вінницької області від 29.01.2024 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.07.2024 у справі №902/984/21 в частині розгляду позовних вимог ОСОБА_3 .
3.          Провадження у справі №902/984/21 в частині розгляду позовних вимог ОСОБА_3 закрити.
4.          Повернути ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) 8   684 (вісім тисяч шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп. судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги на підставі квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки від 13.09.2024 №0.0.3879361108.1.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                    В. Студенець