УХВАЛА

20 грудня 2024 року 
м. Київ

cправа №  910/6213/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н. М. - головуючий, Кондратова І. Д., Кролевець О. А., 

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 

на рішення Господарського суду міста Києва
у складі судді Полякової К. В.
від 11.06.2024 та
на постанову Північного апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів: Ходаківська І. П., Владимиренко С. В., Демидова А. М.
від 13.11.2024

за позовом  ОСОБА_1 
до Федерації велосипедного спорту України 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 
про визнання рішення недійсним,

ВСТАНОВИВ:
В квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Федерації велосипедного спорту України про визнання недійсним рішення президії Федерації велосипедного спорту України від 14.10.2022 (за опитуванням), яке оформлено протоколом від 14.10.2022 № 16 (за опитуванням).
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що починаючи з 21.11.2019 ОСОБА_2 не був першим віце-президентом Федерації велосипедного спорту України та не міг виконувати обов`язки президента, у тому числі скликати конференцію та проводити засідання президії; в протоколі № 16 не зазначений персональний перелік осіб, які брали участь у засіданні президії; проведення засідання за опитуванням не передбачено статутом Федерації. 
Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 у справі № 910/6213/23 у задоволенні позову відмовлено повністю. 
Постановою від 13.11.2024 Північний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 у справі № 910/6213/23.
07 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 у справі № 910/6213/23.
Перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , Судом встановлено, що її слід залишити без руху з наступних підстав.
Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Оскільки у даній справі позов поданий у 2023 році, то для вирахування розміру сплати судового збору застосовується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 2 684,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2 684,00 грн.
Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Враховуючи наведене, судовий збір за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 у справі № 910/6213/23 підлягає сплаті у сумі 5 368,00 грн, а саме: 2 684,00 грн (за одну вимогу немайнового характеру) * 200%.
Водночас згідно із частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Оскільки касаційна скарга ОСОБА_1 подана через систему "Електронний суд", то застосовується коефіцієнт 0,8 відповідно до вказаної норми права, отже судовий збір за подання касаційної скарги у даному випадку підлягає сплаті у сумі 4 294,40 грн.
Однак до касаційної скарги ОСОБА_1 не додано доказів сплати судового збору, проте у тексті та прохальній частині касаційної скарги заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування вказаного клопотання скаржник посилається на введення з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні воєнного стану у зв`язку із військової агресією російської федерації, лист Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та зазначає, що вказані обставини призвели до неможливості сплати судового збору.
Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 
Згідно з частиною 2 статті 8 зазначеного вище Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.
Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення чи звільнення від його сплати є вичерпним, а тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених положеннями цього Закону.
Суд зазначає, що положення статей Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява № 73547/01).
З урахуванням зазначених рішень Європейського суду з прав людини, Верховний Суд, у постановах від 21.10.2022 у справі № 905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.  
Верховний Суд також неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (див. ухвали Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 921/2/21(921/463/22), від 17.07.2023 у справі № 757/14112/20-ц, від 03.05.2022 у справі № 914/1147/20, від 10.11.2021 у справі № 922/1429/19, від 06.06.2021 у справі № 922/1775/19 та інші).
Однак до касаційної скарги ОСОБА_1 не додано жодного документу, що підтверджує його фінансове становище.
Посилання скаржника на введення в України воєнного стану, лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 стосовно засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) не доводить неможливості виконання обов`язку щодо сплати судового збору та не є підставою для звільнення від його сплати в силу приписів статті 8 Закону "Про судовий збір".
Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, оскільки скаржником не вжито всіх можливих заходів задля доведення відсутності реального доходу.
Згідно із частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом 2 частини 1 цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу
З урахуванням наведеного, касаційна скарга ОСОБА_1 залишається без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків шляхом надання Суду доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 у справі № 910/6213/23 у встановленому законом порядку та розмірі, а саме у сумі 4 294,40 грн.
Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд 
У Х В А Л И В:
1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.
2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 у справі № 910/6213/23 залишити без руху.
3. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.
4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                         Н. М. Губенко

Судді                                                                                                     І. Д. Кондратова            

                                                                                                             О. А. Кролевець