УХВАЛА

02 грудня 2024 року 
м. Київ

Справа №  911/2748/21 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Київської обласної прокуратури
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 і рішення Господарського суду Київської області від 04.10.2023 у справі 
за позовом заступника керівника Броварської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Великодимерської територіальної громади Броварського району Київської області
до: 1) Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області, 2)   Приватного підприємства "ЕКО-СТАРТ"
про визнання недійсним рішення, визнання недійсним договору оренди, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права оренди на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

19.11.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 (повний текст складено 30.10.2024) і рішення Господарського суду Київської області від 04.10.2023 у справі № 911/2748/21. Вказана касаційна скарга була надіслана 18.11.2024 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Перевіривши матеріали касаційної скарги заступника керівника Київської обласної прокуратури, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

З 18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX (далі - Закон від 29.06.2023 № 3200-IX).

Одночасно із введенням в дію Закону від 29.06.2023 № 3200-IX внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України (в тому числі до частин 6 - 8 статті 6, статей 42, 242, пункту 2 частини 2 статті 290, статей 291, 292 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частиною 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (в редакції Закону від 29.06.2023 № 3200-IX).

Однак у поданій касаційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Київської обласної прокуратури. Таким чином, касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу на те, що зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в учасника справи, від імені якого подається касаційна скарга, сприяє обміну документів між іншими учасниками справи в електронній формі.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, позовну заяву заступник керівника Броварської окружної прокуратури Київської області подав в інтересах держави в особі Великодимерської територіальної громади Броварського району Київської області у вересні 2021 року, її предметом є 3 вимоги немайнового характеру про:
- визнання недійсним рішення Богданівської сільської ради Броварського району Київської області від 04.11.2020 № 1973-61-VII "Про передачу в оренду землі (землі комунальної власності) для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (код згідно КВЦПЗ - 11.02) вид використання: для будівництва та обслуговування будівель, закладів комунального обслуговування під розміщення сміттєзвалища, розташованої в с. Залісся в межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області";
- визнання недійсним договору оренди землі (тимчасового) від 05.11.2020, укладеного між Богданівською сільською радою Броварського району Київської області та Приватним підприємством "ЕКО-СТАРТ";
- скасування рішення державного реєстратора від 05.11.2020 за індексним номером 54983006 про державну реєстрацію права оренди за Приватним підприємством "ЕКО-СТАРТ" на земельну ділянку площею 5,4000 га з кадастровим номером 3221280800:08:010:0001 з одночасним припиненням речових прав Приватного підприємства "ЕКО-СТАРТ" на вказану земельну ділянку.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 установлено у розмірі 2270,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Рішенням Господарського суду Київської області від 04.10.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 у справі №   911/2748/21, у задоволенні позову заступника керівника Броварської окружної прокуратури Київської області відмовлено. 

Заступник керівника Київської обласної прокуратури у касаційній скарзі просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 і рішення Господарського суду Київської області від 04.10.2023 у справі № 911/2748/21 та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір у сумі 13 620,00 грн, а саме 2270,00 грн х 3 х 200 %, де 2270,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 3 - кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

У переліку додатків до касаційної скарги заступника керівника Київської обласної прокуратури зазначені докази сплати судового збору. Однак при огляді матеріалів касаційної скарги цих документів не виявлено, про що Верховним Судом складено акт від 19.11.2024 № 32.1-13/538.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги заступнику керівника Київської обласної прокуратури необхідно подати до суду касаційної інстанції:
- касаційну скаргу в новій редакції із зазначеними у ній відомостями про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника;
- докази сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі (13   620,00   грн) за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 і рішення Господарського суду Київської області від 04.10.2023 у справі № 911/2748/21 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                                         Н. О. Багай

До уваги учасників судового процесу!
Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.
Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).