УХВАЛА

29 квітня 2024 року 
м. Київ

Справа №  622/1370/19 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі 

за позовом керівника Богодухівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради

до: 1) ОСОБА_1 , 2) Головного управління Держгеокадастру у Харківській області

про скасування наказів, визнання недійсними договорів, скасування реєстрації та повернення земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

11.04.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 (повний текст складено 20.03.2024) і рішення Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі №   622/1370/19. Вказана касаційна скарга була надіслана 08.04.2024 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Перевіривши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, у листопаді 2019 року керівник Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області звернувся до Золочівського районного суду Харківської області з 4 позовними заявами, в яких просив:
- визнати незаконними та скасувати накази Головного управління Держземагенства у Харківській області від 27.10.2014 № 2855-СГ та від 05.06.2015 № 1685-СГ, в частині надання ОСОБА_1 дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок орієнтовною площею 25,0328 га, 60,0000 га, 30,0000 га та 28,5170 га;
- визнати незаконними та скасувати накази Головного управління Держземагенства у Харківській області від 24.12.2014 № 3629-СГ, від 15.10.2015 № 2544-СГ, від 05.02.2015 № 222-СГ та від 05.02.2015 № 224-СГ про надання ОСОБА_1 земельних ділянок в оренду;
- визнати недійсними договори оренди земельних ділянок від 26.12.2014, від 14.05.2015 та від 23.10.2015, з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, 6322686500:01:003:0620, 6322685000:02:002:0918 та 6322684400:01:001:0533; 
- скасувати державну реєстрацію договорів оренди земельних ділянок від 26.12.2014, від 14.05.2015 та від 23.10.2015, з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, 6322686500:01:003:0620, 6322685000:02:002:0918 та 6322684400:01:001:0533;
- повернути державі в особі Золочівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) земельні ділянки з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, загальною площею 25,0328 га, 6322686500:01:003:0620, загальною площею 60,0000 га, 6322685000:02:002:0918, загальною площею 30,0000 га, 6322684400:01:001:0533, загальною площею 28,5170 га, розташовані за межами населених пунктів Лютівської, Феськівської та Писарівської сільських рад на території Золочівського району Харківської області. 

Ухвалами Золочівського районного суду Харківської області від 31.08.2021 залучено до участі у справі Богодухівську окружну прокуратуру Харківської області як правонаступника Дергачівської місцевої прокуратури та об`єднано в одне провадження цивільні справи: № 622/1543/19, № 622/1376/19, № 622/1377/19 із цивільною справою № 622/1370/19, присвоєно номер справи № 622/1370/19.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 установлено у розмірі 1921,00   грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі №   622/1370/19, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024, у задоволенні позову відмовлено. 

Заступник керівника Харківської обласної прокуратури у касаційній скарзі просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі №   622/1370/19 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про: визнання недійсними договорів оренди земельних ділянок від 26.12.2014, від 14.05.2015 та від 23.10.2015 з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, 6322686500:01:003:0620, 6322685000:02:002:0918 та 6322684400:01:001:0533; скасування державної реєстрації договорів оренди земельних ділянок від 26.12.2014, від 14.05.2015 та від 23.10.2015 з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, 6322686500:01:003:0620, 6322685000:02:002:0918 та 6322684400:01:001:0533; повернення державі в особі Золочівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) земельних ділянок з кадастровими номерами 6322683500:01:002:0446, загальною площею 25,0328 га, 6322686500:01:003:0620, загальною площею 60,0000 га, 6322685000:02:002:0918, загальною площею 30,0000 га, 6322684400:01:001:0533, загальною площею 28,5170 га, розташованих за межами населених пунктів Лютівської, Феськівської та Писарівської сільських рад на території Золочівського району Харківської області, та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення позовних вимог. Тобто скаржник просить скасувати оскаржувані судові рішення в частині 12 вимог немайнового характеру.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір у сумі 46 104,00 грн, а саме 1921,00 грн х 12 х 200   %, де 1921,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру, 12 - кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються, 200   % - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

17.04.2024 від Харківської обласної прокуратури до Верховного Суду надійшла заява про приєднання до матеріалів касаційної скарги платіжної інструкції від 11.04.2024 №   844 на суму 30 736,00 грн. Також 22.04.2024 до Верховного Суду надійшов паперовий примірник вказаної платіжної інструкції. Заявник зазначає, що цією платіжною інструкцією ним було сплачено судовий збір за подання до Верховного Суду касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі №   622/1370/19. Проте Судом установлено, що за подання цієї касаційної скарги заявнику необхідно було сплатити судовий збір у сумі 46 104,00 грн. Таким чином, судовий збір сплачено не в повному розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно подати докази сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме у розмірі недоплаченої суми - 15   368,00 грн, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 і рішення Господарського суду Харківської області від 26.12.2023 у справі №   622/1370/19 залишити без руху до 14.05.2024, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                                         Н. О. Багай

До уваги учасників судового процесу!
Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).