УХВАЛА

14 травня 2024 року 
м. Київ

cправа №  910/9299/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Ємця А.А. (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т. М.
розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ"
на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2023
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024
у справі №910/9299/23 
за  позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ"
до  Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача  Державне підприємство "Гарантоварий покупець"
про відшкодування шкоди у розмірі 560 019,07 грн 
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про відшкодування шкоди у розмірі 560  019,07 грн.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.09.2023 у справі №910/9299/23 у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.09.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 у справі № 910/9299/23, у позові відмовлено у повному обсязі.
Товариство з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ" із використанням засобів поштового зв`язку 22.04.2024 надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 (повний текст постанови складено та підписано 01.04.2024) у справі № 910/9184/23.
У прохальній частині касаційної скарги Скаржник просить:
- рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 у справі                                № 910/9299/23 - скасувати;
- ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Скаржника задовольнити в повному обсязі та стягнути з Відповідача 560  019,07 грн шкоди.
За приписами пункту 1 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Частина сьома статті 12 ГПК України визначає, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1   січня   2023 року у сумі 2 684,00 грн.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Предметом позову у цій справі є стягнення 560  019,07 грн, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2023 рік (500 х 2 684,00 грн = 1 342 000,00грн).
Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив, що для оскарження судових рішень у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, скаржникові необхідно довести та обґрунтувати наявність передбачених пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України підстав (постанова від 21.05.2021 у справі № 905/1623/20).
При цьому тягар доказування наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини третьою статті 287 ГПК України, покладається на скаржника.
Скаржник у тексті касаційної скарги зазначає про наявність підстав для перегляду в касаційному порядку оскаржуваних судових рішень у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з огляду на те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики (підпункт "а" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України).
Обґрунтовуючи наявність фундаментального значення, Скаржник зауважує, що у справі № 910/9299/23 вирішувалось питання щодо можливості застосування протиправного нормативно-правового акту суб`єкта владних повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг  та відшкодування завданої таким актом шкоди за рахунок Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, який і прийняв зазначений акт. 
Крім того, скаржник зазначає, що це питання неоднозначно трактується судами першої та апеляційної інстанцій, які виносять протилежні висновки за аналогічних обставин, тому, на думку Скаржника, відкриття касаційного провадження у справі №   910/9299/23 дозволить не лише усунути цю невизначеність, але й сформувати єдиний правовий підхід до застосування спірних норм права, забезпечити їх однакове тлумачення та застосування.
Відповідно до правової позиції, висловленою Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 07.12.2018 у справі № 922/6554/15, виключна правова проблема має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного вимірів. Кількісний вимір ілюструє той факт, що вона наявна не в одній конкретній справі, а в невизначеній кількості спорів, які або вже існують, або можуть виникнути з урахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності.
Суд, оцінивши доводи Скаржника, дійшов висновку, що аргументи та мотиви, викладені у касаційній скарзі, не є очевидно неприйнятними, враховуючи критерії, визначені Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 07.12.2018 у справі № 922/6554/15, що дана справа містить правове питання щодо застосування норми права і її розгляд Верховним Судом є необхідною для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Також, відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.
Абзацом 2 частини 13 положення про НКРЕКП, затвердженого Указом Президента України від 10.09.2014 № 715/2014, встановлено що рішення, прийняті НКРЕКП, оформлюються постановами і розпорядженнями.
Предметом спору у справі № 910/9299/23 є відшкодування шкоди, заподіяної Скаржнику рішенням органу державної влади - Відповідачем, яке визнано протиправним рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2021, залишеним в силі постановою Верховного Суду від 08.09.2022 у справі № 640/4069/21 (підпункт 8 пункту 1 Змін до постанови НКРЕКП від 26.04.2019 № 641, затвердженого постановою НКРЕКП від 15.01.2021 № 46).
З огляду на викладене, Скаржник у відповідності до положень пункту 13 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" звільнений від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги.
Пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).
Перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ", Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга відповідає вимогам статті 290 ГПК України щодо форми та її змісту. Так касаційна скарга подана на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України.
Отже, колегія суддів, беручи до уваги обставини справи та предмет спору, вважає, що на момент відкриття касаційного провадження доводи Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ" стосовно того, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, не є очевидно неприйнятними, а відтак подані матеріали достатні для касаційного розгляду на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України та підпункту "а" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України.
Згідно з частиною четвертою статті 301 ГПК України, перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.
За приписами частини тринадцятої статті 8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Отже розгляд даної справи належить здійснити в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.
Згідно із статтею 295 ГПК України, учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції в ухвалі про відкриття касаційного провадження.
Оскільки подання відзиву на касаційну скаргу є правом учасників справи, у разі реалізації такого права суд касаційної інстанції встановлює відповідний строк для подання зазначеного відзиву.
Верховний Суд звертає увагу, що з 04 листопада 2023 року набрав чинності Закон України від 19.10.2023 №3424-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи». Зокрема, приписами частини шостої статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. 
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Ураховуючи доводи касаційної скарги, які не є очевидно неприйнятними, письмову форму матеріалів справи №910/9299/23, з огляду на технічний стан функціонування та наповнення Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи на момент прийняття ухвали, Суд доходить висновку про необхідність витребування матеріалів справи, необхідних для розгляду скарги.
Керуючись статтями 234, 287-290, 294, 295, 301 ГПК України, Суд,
УХВАЛИВ:
1. Відкрити касаційне провадження у справі №910/9299/23 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЕНЕРЖІ-СКІФ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. 
2. Учасники справи мають право подати відзиви на касаційну скаргу до 04 червня 2024 року до Верховного Суду Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, або через «Електронний суд». Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення.
5. Повідомити учасників справи, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
6. Витребувати із Господарського суду міста Києва та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №910/9299/23. 
7. Надіслати копію цієї ухвали Господарському суду міста Києва та Північному апеляційному господарському суду.
8. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://supreme.court.gov.ua.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. 

Суддя                                                                                          А. Ємець
Суддя                                                                                          І. Бенедисюк
Суддя                                                                                          Т. Малашенкова